

5^ 



1 * 



, " 



41 



r 



580. y. Br«^ Wittrock: Bidng tili k2loiwdozD€ii om Sveriges 

 Zygnemaceer och Mesocarpäceer {Beitrag zur Kenntnisa der 

 schwedischen Z, nni M,), p. 187—190. 



581. J. M. Norman: Lichems Finnmarkici novi, p, 191 — 193. 



582. P. G. Theorin: Om de värmemängder, som synas vara 

 nödvändiga för nigra allmänna, fleräriga växters första lif- 

 tyttringar p& vären (üeber die Wärmemengen, welche zu 

 den ersten Lebensäusserungen einiger ausdauernder Ge- 

 wächse im Frühling noth wendig zn sein scheinen), p. 194 



> bis 203. 



LXVI. Forhandlinger ved de Skandinaviske Natur- 

 forskeres tiende möde i Christiania, 1868. Christiania 



583. T. W. C. Areschoug: Om den Europeiska Vegetationens 

 Ursprung, p. 54—80. 



584. A. Blytt: Om Vegetationen i Sogn (Auszug), p. 543—550. 



585. N. C. Kindberg: Om tre Planteslaegter (Batrachium, 

 Drahay ThalieirumJ, p. 551 — 557. 



LXVIL Ofversigt af kongl. Vetenskaps-Akademiens 



Forhandlingar. XXVI. Jahrg. Stockholm 1869. n.l— 4. 



586. Th. 0. B. N. Krok: Bidrag tili kännedomen om Algfloran 

 i inre Oestersjön och Bottniska viken (Beitrag zurKenntniss 

 der Algenflora in der inneren Ostsee und im Bottnischen 

 Meerbusen), p. 67—92. 



587. J. G. Agardh: Om den Spetsbergska Drifvextens Ursprung 

 (üeber den Ursprung des Spitzbergischen Treibholzes), 



p. 97—119. 



588. Th. M. Fries: Tillägg tili (Zusätze zur) Spetsbergens Fa- 

 ncrogam-Flora, p. 121 — 144. tab. 2 — 5. 



589. Ders.: Om Beeren-Islands fancrogam-vegetation (über die 

 Phanerogamen-Vegetation der Bäreninsel), p. 145—156. 



590. S. Almqvist: Berättelse om enresa i Jämtland sommeren 

 1B68 (Bericht über eine Beise in Jämteland im Sommer 

 1868), p. 435—454. 



*) Gehört cwar nicht eigentlich zur perio^ehen Literatur, 



Aofiaahiae tomertÜB willkommen nüi* 

 Beiblatt zur Flora 1869. Halbbogen 6 



