275 



langt fjernede fra hinanden, at de see iid som 2 saer- 

 skilte St0vdragere. Medens Ssedstevet hos de tlegte 

 andre I'lanter bestaaer af fine, lest liggende Korn, liaenge 

 hos Orcliideerne alls de smaa Korn i Inert Rum sarnmen 

 og danne Smaakliimper eller Masser, der ofte ba?res af 

 en meget eiendommelig Stilk. Disse Smaaklumper lil- 

 sammen raed Siilkeii kaldes Stovmassen. 



Der skiilde egenlig vaere 3 Grifler, men de ere heelt 

 voxede sammen med Endtagelse af Arrene, og af disse 

 flyde selv de to nedersle ofte saa I'lildstaendigl sammen, at 

 de see ud som eet; — kun disse to tiave Arrets sa;dvan- 

 lige Egenskaber og Bestemmelse, nemlig under Befrugt- 

 ningen at gjennemtraenges af Stevkornenes lange, fine 

 Flor, der fore Indlioldet ned til zEggene i Frogjemmet; 

 — del tredie Ar derimod, der sidder overst, er omdannet 

 til et usaedvanligt Redskab, som kaldes Snabelen og hos 

 mange Orchideer slet ingen Lighed har med et virkeligt 

 Ar. Den indeholder eller bestaaer af et klsebrigl Stof, og 

 hos mange Orchideer ere Stovmasserne fasthaeftede til en 

 Deel af dens Yderhud, der bliver ha'ngende ved dem, 

 naar de bortfores af Insekter. Den Deel, som saaledes 

 kan horttages, bestaaer hos de tleste af vore Arter af et 

 lille Stykke Hud, som Darwin kalder Klffibeskiven, med et 

 Lag eller en Klump kliebrig Materie under; men hos 

 mange udenlandske Arter er Klaebeskiven saa stor, at 

 dette ^avn kun passer paa en Deel af den, medens den 

 anden, paa hvis Top Stovmasserne sidde , kaldes Snabe- 

 lens Fod eller Stilk. 



De indenlandske Orchideer inddeler Darwin nu i 3 

 firupper, af hvilke den forste indbefatter de (Teste af 

 vore almindelige Arter, navnlig Slaegten Orchis (Gjogeurt). 

 Stovmasserne hos denne Afdeling have foriieden en med 



19* 



