280 



beholde denne oprette, divergerende Stilling iFig. 2 A|, 

 vilde de igjen komme tilbage paa deres gamle Plads, h\is 

 vi igjen fftrte Blyanten ind i samme eller en anden Blomsts 

 Honninggjemme, og ingen Belrugtning finde Sted. Hvor- 

 ledes bevirkes da Blomstens Befrugtning? Del skeer ved 

 en smuk Indrelning; medens nemlig den kla;brige Over- 

 flade holder fast, er den uanseelige lille Hiidskive, hvor- 

 paa Stilken sidder, udrustet med en maerkvaerdig Sammen- 

 traekningskraft, bvorved Stovmassen nodes til i Lebet af 

 omtrent 30 Sekunder at beie sig ned imod Blyanteiis 

 eller Sugesnabelens Spids i en Bue af 90" , iudtil den 

 faaer den i Fig. 2 B angivne Stilling. Imidlertid flyver 

 Insektel til en anden Blomst, hvor da, som Fig. 1 viser, 

 den tykke Ende af Stovmassen netop maa traeffe Over- 

 fladen af Arret, naar Sugesnabelen eller Blyanten fares 

 ind i Elonninggjemmet. 



Her kommer nu en anden interessant Indretning, 

 soni R. Brown for lang Tid siden bar beskreven, i Betragt- 

 ning. Arret er meget kla^brigt, men ikke nok til at 

 sanderrive hele Stavmassen, hvormed det nu kommer i 

 Beraring. Det kan kun adskille de elastiske Traade, som 

 forbinde de smaa Fakker af Stovkorn med hverandre 

 (Fig. 1 F), og fastholde nogle af dem. Derfor kan den 

 ene Stevmasse paa Insektets Hoved komme i Berering 

 med flere Ar efter binanden og efterhaanden befrugte 

 dem alle, saa at Insektet kun beholder Stevmassens Stilk 

 tilbage. 



Endnu et Par smaa Omsta?ndigheder ere vaerd at 

 laegge Maerke til. De smaa Kliimper klaebrig Malerie om- 

 gives i Snabelen af en Vaedske, hvad der er vigtigt, fordi 

 denne Materie, som sagt, terrer meget luirtigt ind i Luf- 

 ten og i Labet af faa Minuter taber Evnen til at klsebe 



