286 



Snabelen er befaestet alene til Klaebeskiven og omgivet af 

 Vcedske, saa at det ikke kan sturkne, fer Skiven drages 

 ud , ligesom Sadelens Overtlade holdes fiigtig indtil Ud- 

 dragningen , da den eieiidommelige B0ining af Stovmas- 

 serne begynder, I'erst til Siden og saa fremad, en Boining, 

 der er neingtigt beregnet paa at bringe begge StBvmasser- 

 nes Ender i lieroring nied Arfladerne. Disse Flader ere 

 klaebrige nok til at fastholde nogle StHvpakker, medens 

 de overlade Resten til andre IJlomsler. — Endvidere inaa 

 maerkes , at selv om Insektet bruger lang Tid til at op- 

 suge Honningsaften, saa begynder Stevmassernes Uoining 

 ikke, far de ere trukne fuldstaindigt ud af deres Rum, og 

 at deres Bevaegelse ferst et halvt Minut efter er saa vidt 

 fuldendt, at de kunne trjeffe Arrene, naar de paany fores 

 ind i en Blomst, saa at Insektet faaer Tid nok til at 

 tlyve til en ny Piante og saaledes befrugte den nied en 

 andens Stev. 



De hidtil omtalte Orchis-Arter believe nodvendigviis 

 Insekters Medvirkning til deres Befrugtning. Dette freni- 

 gaaer af, at Stovmasserne ligge saa fast i deres Bum og 

 Klaebeskiverne i Snabelen, at de ikke kunne rystes ud ; 

 men Darwin bar yderligere godtgjort det ved Forsog, idet 

 ban bedaekkede adskillige Planter med Glasklokker, saa at 

 Adgangen spaerredes for Insekterne, hvorved det viste sig, 

 at ingen Bestovning fandt Sted og ingen Fro ansattes, 

 skjondt Planterne iovrigt intet led. 



Det synes efter Darwins lagttagelser isar at vaere 

 Sommerfugle, der bestove Orchis-Arterne; ban na-vner 23 

 Arter, paa hvis Snabel ban bar fundet Stevmasser af 

 Orchis pyramidalis. Dog deeltage ogsaa mindre Insekter, 

 f. Ex. Empis-Arter, i Bestovningen og bortfore Stovmasserne 

 paa Hovedet eller Brystet. FIvorvidt derimod Darwins 



1 



