303 



Haar — saa springer der aieblikkelig en Draahe klaebrig 

 Vaedske frem af den, der fraeffer den spidse Ende afStev- 

 masserne (p), sora hvile paa Snabelens Ryg. I Lobet af 

 2 — 3 Sekunder sterkner denne Draabe og bliver meget 

 haard. Havde Snabelen ikke i Forveien boiet sig lidt 

 frem, vilde den trisffe Spidsen af Stovknappen og saaledes 

 lukke til for Stevet; nu traeffer den knn StHvinassernes Spids 

 og Elovedet af det Insekt, der bar bevirket Explosionen, og 

 fasthaefter saaledes St0vet til dette. 



Ijlorasterne beseges af en stor Maengde Insekter, der 

 opsuge Honningsaften, som afsondres i en lang, smal Fure 

 midt i Laeben (n), og denne Fure fortsaettes opad den 

 lange Laebe indtil dens Grund under Arret. i\aar Insek- 

 tet er kommet hertil og lofter Hovedet op for at flyve 

 bort, vii det trseffe Snabelens Spids og frembringe den 

 ovenfor beskrevne Virkning. Darwin bar fanget flere Indixi- 

 der af Slasgterne Hemiteles og Cryptus, der kum ud af 

 Blomsten med Stovmasserne befaestede til den indre0ierand. 

 Ganske smaa Insekter, som ikke have Kraft til at bortfore 

 St0vmasserne, blive underliden baengende og omkomme. 



1 det Oieblik, da Snabelen saaledes bar udsendt sin 

 Draabe, krummer den sig endnu mere frem og nedad, saa 

 at den danner en ret Vinkel med Arret; derved beskytler 

 den dette, men forhindrer tillige Befrugtningen, saa at 

 det her ligesom bos Spiranthes er de yngre Blomsters 

 Stev, der befriigte de aeldre Blomsters Ar; thi i Lobet af 

 nogle Timer eller en Dag, i hvilken Tid Arret udvikler 

 meget mere Klcebrighed, beier Snabelen sig alter tilbage, 

 indtil den faaer en ganske opret Stilling, og Adgangen til 

 Arret bliver fri, saa at Stovmasserne kunne berfire det, 

 dels Klffibrighed fastholde Stevkornene, sonderrive Traa- 



