X 



vinkelret paa Pervalvaraxen gjennem dennes Midtpunkt til Skallens 

 to Poler, hedder Apicalaxen («/>), og den Axe endelig, som 

 gaar gjemmen de to andre Axers Skæringspunkt og vinkelret paa 

 den ved dem bestemte Plan kaldes Transapicalaxen {tr — ap). 



Er Cellen omtrent ligeligt udviklet i alle Retninger, vinkelrette 

 paa Pervalvaraxen, da miste de to andre Axer deres Værdi som 



særlige Axer, og saadanne 



ap ap 



tr — ap 



Ttm 



ap 



pv 



Geller have derfor kun én 

 Axe, Pervalvaraxen, ere 

 E n a X e d e. 



Den Plan, der kan 

 lægges giennem Pervalvar- 

 og Apicalaxen kaldes : A p i - 

 calplanen, den, der kan 

 tr—ap pv -~ \--\-- L-.pv lægges gjennem Pervalvar- 

 og Transapicalaxen hedder : 

 Transapicaplanen, og 

 den, der gaar gjennem Api- 

 cal- og Transapical-Axen, 

 kaldes Valvarplanen. 



Ved Skallens Flade 

 eller Skalfladen forstaas 

 den Del af Skallen, man 

 faar at se, naar man ser i 

 Retning af Pervalvaraxen. 

 ■'"-^P Ved Gellens S i de eller Kant 



forstaas det Parti af Gellen, 

 man faar at se, naar man 

 ser i Retning af Transapical- 

 axen. Paa Siden eller Kanten ses Forbindelsen mellem Epitheca 

 og Hypotheca. 



Den Del af Skallen, som ligger ved hvert af Apicalaxens Ende- 

 punkter, kaldes Skallens Apex. 



Paa det valgte Exempel, Pinnularia, ses endvidere paa Skal- 

 fladeti tre Knuder; af disse kaldes den midterste: Gentralnodus 

 hver af dem ved Apices: Terminalnodus. Mellem Gentralnodus 

 og de to Terminalnodi løber en Spalte, den saakaldte Raphe. 

 Gentralnodus, Terminalnodi og Raphe forekommer langt fra hos 

 alle Diatoméer. Ved en „ A r e a " forstaas et stribefrit (blankt) 

 Parti af Skallen af forskellig Form og Retning. Er en saadan Area 



ap 



tr — ap -- 



pv 



