16 



fæstede til Skulderbladet og Ryggen, men derimod ved 

 en stor Muskel (m. supracoracoideus), der er fæstet 

 paa Brystbenspladens indre Del og Kammens Roddel, 

 altsaa under den store Bøjemuskel, og derfra løber fremad 

 og ved en Sene, der ledes over en Knoglekant gennem 

 en Benkanal, fæster sig til Oversiden af Overarmens 

 Kam; denne Muskel har ofte en anden, oftest lysere, 

 Farve end Bøjemusklerne, hvilket forøvrigt tydeligst ses 

 paa en stegt Fugl. Brystmusklernes Omfang er ikke et 

 ligefremt Udtryk for Fuglens Flyveevne; størst er de 

 hos Fugle med smaa Vinger, 

 der bevæges hurtigt, relativt 

 mindst hos store Fugle med 

 svævende, glidende Flugt. 



Nervesystemet er ejen- 

 dommeligt ved den kolossale 

 Udvikling af Hjernen, særlig af 

 Forhjernen,der navnlig hos Smaa- 

 fugle er ganske uforholdsmæs- 

 sig stor; Baghjernen, der ogsaa 

 Fig. 5. Hjerne af Due. er stor, er paa sin midterste, 

 Set fra oven. f. Forhjerne, langstrakte Del tværfuret; Midt- 

 mi. Midthjerne b. Bag- hjer nen har 2 store, sidestillede 

 hjerne, k. Kongelen. 1. Lugte- 

 kolbe, r. Rygmarv. (Efter Lapper. 



Boas). Særlig fin Følelse haves 



ofte i Næbhuden, hvor denne, 

 som f. Eks. hos Ænder og mange Vadefugle, navnlig hos 

 Snepper og Bekkasiner, er blød, idet Nerverne her ender 

 i smaa, kompliceret byggede Følelegemer, der er meget 

 fintmærkende overfor Tryk og er Fuglen til Hjælp, naar 

 den søger sin Føde i Dynd og Sand. 



Øjnene er stærkt udviklede, særlig hos Smaafugle 

 udmærkende sig ved mægtig Størrelse; Synet er derfor 

 altid fortrinligt, og Fuglene formaar at se skarpt selv 

 paa lange Afstande. Øjnene sidder som Regel vendte 

 ud til Siderne og er oftest ret fremstaaende; hos Ugler 

 er de derimod drejede stærkt fremad, og disse Dyr bruger 



