117 



af hinanden i samme Indsø; den er i det hele mere fred- 

 sommelig end Knopsvanen. Allerede i Slutningen af April 

 kommer de til Ynglepladsen, hvis denne blot er isfri. 

 Reden oftest paa Holme i Søerne, bygget som Knop- 

 svanens af Riskviste, Vandplanter, Stargræs o. 1., ofte høj 

 og synlig paa lang Afstand; udforet med Fjer og Dun. 

 Æggene lægges i Maj, 4—6, sjældent x, i Tal; Farven 

 smudsighvid. Længde 106— 115 mm., Bredde 68—74 mm. 

 I Begyndelsen af Juni er Ungerne gerne udrugede. 



Fælder i Juli og August og er da en Tid ude af Stand 

 til at flyve; ofte er de i denne Tilstand Genstand for ivrig 

 Forfølgelse, saaledes f Eks. paa Island, hvor de da dræbes 

 i Mængde sammen med Ungerne. Naar Fjeldsøerne alle- 

 rede i Oktober begynder at fryse til, forlader Sangsvanen 

 Ynglepladsen og trækker med Ungerne til Havet. Paa Land 

 gaar Sangsvanen ret godt, bedre og lettere end Knopsvanen. 



3. Pibsvane (Cygnus minor Pallas). 



(Cygnus bewickii Yarrell). Norsk: Mindre Sangsvane. 

 Svensk: Mindre Sångsvan. Tysk: Zwergschwan. Engelsk: 

 Bewick's Swan. 



Ligner i Ydre ganske Sangsvanen, men er meget 

 mindre og spinklere; denne Størrelsesforskel er saa be- 

 tydelig, at den straks falder i Øjnene selv paa Afstand. 

 Legemslængden kun 

 116—127 cm. Vinge- 

 længden 47 — 55 cm. 

 Vægten 4—5.5 kg. Han- 

 nen altid større end 

 Hunnen. Næbbets Far- 

 ver er de samme som 

 hos Sangsvanen, men 

 Udstrækningen af Næb- 

 rodens gule Farve er 

 meget forskellig og af- 

 giver hos de voksne 

 Fugle et udmærket Skelnemærke. Hos Pibsvanen naar 

 nemlig det gule paa Næbroden langtfra hen til 

 Næseborene, endsige hen under dette. Det sorte paa 

 Næbbets yderste Del har saaledes langt større Udbredelse 



Fig. 48. Hoved af Pibsvane. 

 (Efter Cordeaux). 



