157 



iøvrigt Hannen i Sommerdragt, skelnes derpaa, at Pandens 

 Befjering gaar i en lang Tunge ned ad Næbryggen til 

 i Højde med Næseborenes Bagkant, medens Næbrodens 

 Sider er nøgne helt ind i Højde med Mundvigen; hos 

 Fløjlsanden gaar Fjerklædningen derimod længere frem 

 paa Næbbets Sider end i Panden. Mangler ligeledes hvidt 

 Spejl. Hovedets Overside er endelig langt mørkere, 

 næsten sort. 



Brilleanden er hjemmehørende i det nordlige Nord- 

 amerika og paa de asiatiske Kyster af Beringsstrædet, men 

 den forvilder sig ret ofte til Europa, saaledes har den vist 



Fig. 62. Brilleand. (Efter Cordeaux). 



sig nogle Gange paa Færøerne, ret jævnlig paa de britiske 

 Øer, en Gang i Norge og flere Gange i Sverrig, f. Eks. 

 ved Kalmar, og i Finland, ogsaa ved Helgoland; mulig 

 kunde den derfor ogsaa træffes i Danmark. 



Hannen i Pragtdragt vil altid være let kendelig, me- 

 dens Hunnerne og de unge Fugle let kunde tænkes at 

 have undgaaet Opmærksomheden mellem Fløjlsænderne 

 i danske Farvande; en nøjere Undersøgelse af de oven- 

 anførte Kendetegn paa Næbbet vil let føre til deres Arts- 

 bestemmelse. 



I Levevis og Yngleforhold minder den meget om 

 Fløjlsanden.] 



5. Ederfugleslægten (Somatéria Leach). 

 Næbbet ret langt, smallere mod Spidsen. Næb- 

 neglen meget stor og kraftig, af hele Næbbets 

 Bredde, uden tydelige Grænser. Pande og Næbryg 



