167 



opskræmt basker den forskrækket bort, idet den over- 

 sprøjter Æg og Dun med sine tyndflydende Ekskrementer. 



Hannen følger i Parringstiden stedse Hunnen; flyver 

 denne, følger den efter i et Par Alens Afstand, og er Hunnen 

 ved Reden, ligger den paa en Tue ved dens Side, jævnlig 

 udstødende sit ejendommelige, knurrende, lavmælte a— oh; 

 en Ynglekoloni er derfor i Parringstiden kendelig paa lang 

 Afstand paa de hvide Hanner; naar Æglægningen er færdig, 

 forlader Hannerne derimod Stedet og intet af Kolonien 

 ses da paa Afstand. Hannerne samles til Havs i særlige 

 Flokke eller sammen med Ungfuglene, og hen i Juni be- 

 gynder deres Fældning til den kortvarige Sommerdragt; 

 i den Tid de har mistet Flyveevnen, holder de sig sky og 

 forsigtige langt fra Kysterne. 



Ederfuglen, der af Natur er meget selskabelig, ruger 

 paa Steder, hvor den har Fred, som Regel i Kolonier, og 

 Rederne kan da ligge ganske nær ved hverandre. Øko- 

 nomisk Betydning faar den flere Steder i Norge, paa Fær- 

 øerne og særlig paa Island, hvor saadanne Ederfuglevarp 

 fredes og plejes og derved oftest vokser i Indbyggertal. 

 Ederdunene samles første Gang lige efter Æglægningen, 

 anden Gang som Regel efter Rugningens Ophør. Paa 

 Island giver Dunene fra 32—33 Reder 1 Pund Dun; Kolo- 

 nier paa op til 3000 Par Rugefugle er dér ikke sjeldne, 

 endog en Koloni med 8000 Reder findes (250 Pund Dun). 

 Danske Rugepladser plyndres hensynsløst, og intet synder- 

 ligt Udbytte vindes deraf. 



3. Konge-Ederfugl (Somatéria spectåbilis 



(Linné)). 



Pragt-Ederfugl, Pragt-Ederand, Pukkelnæbbet Ederfugl 

 (Anas spectåbilis Linné). Norsk: Ekonge. Svensk: Prakt- 

 ejder. Tysk: Prachtente. Engelsk: King Eider. 



Han i Pragtdragt: Let kendelig paa sit orange- 

 røde Næb, der ved Grunden, fra Næseborene op ad 

 Panden, bærer en meget stor, høj, skarpt afsat, sammen- 

 trykt, kamlignende Knop, der paa Siderne er dækket 

 af nøgen, blød, rødgul Hud, men derimod fjerklædt paa hele 

 Forkanten; denne er, ligesom en smal Fjerkrans om hele 

 den nøgne Næbhud, fløjelssort. Panden, Issen og hele 

 Nakken ensfarvet blaalig askegraa. Øjet oventil 

 hvidt-, nedadtil sortkantet. Hovedets Sider hvidlige med 



