47 



Tæerne bærer altid Kløer, der kan være meget for- 

 skelligt formede. Fortæernes Kløer er hos mange Fugle 

 skæve med bredere, skarpere Inderkant; hos f. Eks. Hejrer, 

 Natravne o. a. er Mellemtaaens indre Klokant kamformet 

 (sml. Fig. 16). Tommelen (1ste Taa) vender som Regel 

 bagud, de andre 3 Tæer fremad. 

 Vende taa kaldes den yderste 4de 

 Taa, hvis den kan drejes bagud og 

 sammen med Bagtaaen virke mod 

 de to andre Fortæer (Ugler, Fiske- 

 ørn, Spetter o. a., sml. Fig. 17); nu 

 og da kan Bagtaaen vendes fremad 

 °g lægges ved Siden af anden Taa 



(Sejlere; sml. Fig. 18). Bagtaaen vantrives eller mangler 

 helt hos mange Vadefugle, Alkefugle, enkelte Maager o. a. 



Fig. 16. Klo af venstre 



Mellemtaa af Hejre. 



(Efter Reichenow). 



Fig. 17. Fod af Spette. 

 (Efter Reichenow). 



Fig. 18. Fod af Sejler. 

 (Efter Reichenow). 



Hos endel Spurvefugle, der løber meget paa Jorden, bliver 

 Bagtaaens Klo sporeagtig, idet den bliver meget lang, 

 tynd og næsten lige (Lærker, Pibere, Laplandsverling o. a.). 



Efter Mellemfodens og Tæernes Længde, Skælklædning, 

 Stilling og Bygning, Huden imellem Tæerne o. m. a. 

 skelner man mellem mange Fodformer, der kan henføres 

 til følgende Hovedgrupper, mellem hvilke der dog er 

 mange Overgange. 



Gribefødder har saadanne Fugle, der hovedsagelig 

 lever i Træer; Tæerne og deres Kløer er egnede til at gribe 

 om Træernes Grene, Bagtaaen stor, siddende i Højde med 



