65 



Ankomst og Bortrejse ikke synderlig afhængige af Vejr, 

 Temperatur o. 1.; dette gælder dog ikke de tidlig paa Aaret, 

 i Januar, Februar og Marts kommende Fugle (Lærker, 

 Stære, Viber, Alliker, Raager o. a.), som ved mildt Vejr 

 søger tidligere tilbage til Ynglepladserne og ofte atter 

 fortrækker ved daarligt Vejr, men derimod mere de senere, 

 i April og Maj, kommende Sangfugle; ikke sjældent maa 

 disse Smaafugle, hvis det pludselig atter falder ind med 

 Kulde og Sne, undgælde med Livet for denne Regel- 

 mæssighed, skønt det ofte er mærkeligt at se, hvor de 

 forstaar at finde Læ og Føde langs Gærder, under Buske, 

 Snedriver o. 1. Steder. Daarligt Vejr kan dog gøre Ind- 

 vandringen uregelmæssig, saaledes at Fuglene ligesom 

 ophobes og kommer paa enkelte Dage i særlig stor Masse, 

 hvis mildt Vejr atter pludseligt indtræder. Om Efteraaret 

 synes Vejret noget mere at have Indflydelse paa Bort- 

 rejsen; lunt og godt Vejr med rigelig Insektmængde kan 

 f. Eks. ofte friste endel Svaler til at forlænge deres Op- 

 hold hos os til langt ud i Oktober. 



Som en Hovedregel kan det endelig anføres, at de 

 Trækfugle, der kommer først til os om Foraaret, forlader 

 os sidst om Efteraaret (Stære, Lærker, Viber og mange 

 andre Vadefugle), ligesom de, der kommer sidst, ogsaa 

 forlader os først (Gøg, Nattergal); Storken kommer dog 

 tidligt og forlader os ogsaa tidligt. Mellem de sidste Gen- 

 nemrejsende om Foraaret og de første om Efteraaret er 

 oftesaadannehurtigtrejsende Vadefugle, som f. Eks. Islandsk 

 Ryle, der yngler meget højt mod Nord, hvor de først sent 

 finder deres Yngleplads snefri og allerede tidligt maa forlade 

 denne efter den korte Sommer. Ret almindeligt, synes det 

 at være, at de gamle Fugle om Efteraaret forlader Yngle- 

 pladserne før Ungerne; tydeligst iagttages dette hos Is- 

 landsk Ryle, hvor de rødbrune, gamle Fugle straks flokkevis 

 forlader Ungerne, naar disse kan klare sig selv; senere ses 

 da Flokke udelukkende bestaaende af de askegraa Unger paa 

 Rejse mod Syd. Flere Tilfælde kendes ogsaa paa, at Han 

 og Hun ikke trækker helt samtidigt; saaledes kommer 

 Lærke-Hannerne først om Foraaret, ligesom de forlader 

 os sidst. 



Trækfuglene følger paa deres Vandringer i og for sig 

 ikke bestemte Trækveje, men drager f. Eks. hos os spredt 

 ret jævnt over hele Landet; dog følger de ofte hoved- 

 sagelig Kysterne, nu og da store Floddale o. 1. Over Dan- 

 mark synes Trækretningen om Foraaret overvejende at 

 gaa fra Sydvest mod Nordøst eller ligefrem fra Vest til 

 Øst, idet Fuglene kommer op langs Atlanterhavskysterne 



R. Hørring: Fugle I. 5 



