72 



Indtryk paa Hjernekassen. Kroppen langstrakt og 

 slankere end hos Dykænderne; Brystbenet ret 

 smalt med et stort Vindue paa hver Side, bagtil 

 lukkede med en smal Benbro. Brystbenets Bagkant 

 lige, blot ved Brystbenskammens Bagende et lille 

 bagudrettet Bugskjold. Brystbenskammen rager fortil 

 frem i en lang Spids, længere og lavere end hos 

 Dykænderne. Ribbenene, som hos gode Dykkere, 

 meget lange, rækker langt bagom Brystbenets Bag- 

 ende. Fødderne byggede som hos Dykænderne med 

 stor Hudlap paa Bagtaaen, dog sidder denne noget 

 højere end hos disse. Ligger meget dybt paa Vandet, 

 Halen holdes i Vandskorpen. Dykker ned uden Spring, 

 smidigt og elegant; under Vandet angives de at holde 

 Vingerne ind til Kroppen. Fjerskiftet som hos Dyk- 

 ænderne, men den voksne Dragt faas først efter 



2 mulig 3 Aar, og de yngler aldrig før 2 Aar gamle. 

 7 — 14 Æg, hvidlige med mere eller mindre brun- 

 gulligt Skær. Reden ofte i Træer, snart ved ferske, 

 snart ved salte Vande. 



Udbredte i de kolde og tempererede Zoner, hvor de 

 snart er Stand- eller Strejffugle, snart virkelig trækkende. 

 Underfamilien omfatter kun 9 Arter, der ofte udskilles i 



3 Slægter; de danske Arter henføres her alle til Slægten 

 Mergus. 



i 

 Skalleslugerslægten (Mérgus Linné). 



Karakteriseret ved de under Underfamilien an- 

 førte Ejendommeligheder. 



Oversigt over de i Danmark forekommende Skalleslugere. 



I. Næbryggen kortere eller højst af samme Længde som 

 Mellemfoden. Næbbets Savtænder ikke bagudrettede. 

 Vingespejlet sort. Vingelængden under 21 cm. 16 Styre- 

 fjer 1. Lille Skallesluger (M. albéllus). 



II. Næbryggen meget længere end Mellemfoden. Næbbets 

 Savtænder stærkt bagudrettede. Vingespejlet hvidt. 

 Vingelængden over 21 cm. 18 Styrefjer. 



