197 



længden hos g 45—47, hos $ 43—45 cm. Hunnerne i det 

 hele noget mindre end Hannerne, men ligner ellers disse. 



De unge Fugle savner altid de hvide Fjer ved Næb- 

 roden og de spredte sorte Fjer paa Bryst og Bug; Brystet 

 med lidt graalig Vatring paa hver Fjer. Benene mere 

 brunlige, iøvrigt ligner de de voksne. 



Dunungen olivengulbrun paa Oversiden, Pande og 

 Nakke lysere; Undersiden gul. Paa Kropsiderne og 

 Gumpens Sider Antydning af lysere Pletter. 



Blandt danske Gæs kan Graagaasen med sit høje, 

 kraftige, ensfarvede Næb kun tænkes forvekslet med Blis- 

 gaasen, men Mangelen af det brede, hvide eller sorte- 

 brune Baand om Næbroden og da særlig den lyst aske- 

 graa Overgump gør den altid let kendelig. 



Udbredt som Ynglefugl i de nordlige og de mellemste 

 Egne af hele den vestlige Del af den palæarktiske Region. 

 Yngler saaledes i Island, Skotland, Irland, Skandinavien, 

 Nordrusland Syd for Polarkredsen, de russiske Østersø- 

 lande, endel af Nordtyskland og mange Steder i Sydeuropa 

 og Sydrusland. Om Vinteren søger de til sydligere Egne 

 og ud til Atlanterhavskysterne. Paa Færøerne ynglede den 

 tidligere almindeligt, men er forlængst udryddet. I Norge 

 yngler den almindelig fra Stavanger op til Nordkap, men 

 synes ikke at overvintre i Landet. I Sverrig yngler den, 

 omend faatallig, hovedsagelig ved de østlige Kyster og 

 adskillige Steder i de sydlige Dele af Landet. 



I Danmark har Graagaasen, som vor eneste ynglende 

 Gaaseart, været en særdeles almindelig Ynglefugl ved de 

 fleste Indsøer og Laguner samt paa mange Holme og 

 kendes allerede fra Stenalderen og Jernalderen. Den til- 

 tagende Bebyggelse og Opdyrkning har, navnlig i de seneste 

 Tider, indskrænket dens Tal og Ynglepladser stærkt, men 

 endnu findes den dog ynglende paa ikke saa faa Steder i 

 Landet, særlig paa Øerne, vistnok kun sjældent i Jylland. 

 Blandt Ynglepladser kan endnu nævnes Søborgmose, Arresø, 

 Saltbækvig, Borreby v. Skelskør, Holsteinborg Nor, Holmene 

 ved Samsø, Hvidkildesøerne v. Svendborg, Søerne v. Korinth, 

 Arreskovsø og Nørresø i Sydfyn; fra mange Smaasøer paa 

 Sjælland, fra Sundet ved Faaborg og mange andre Steder 

 er den derimod forsvundet i de senere Aar. 



Fra nordlige og østlige Egne kommer Graagæs i store 

 Mængder paa Gennemrejse i Træktiderne og slaar sig 



