10 



af Bagkroppen findes 3 uleddede, tomlignende Analved- 

 hæng samt to korte, uleddede Haletraade. Imellem disse 



Vedhæng aabner Endetar- 

 men sig, i hvis bageste 

 Parti der findes en Mængde 

 Gælleblade. Tarmen har 

 Evne til at udvide og sam- 

 mentrække sig, og derved 

 fyldes den skiftevis med og 

 tømmes for Vandet; Aande- 

 drættet foregaar altsaa i En- 

 detarmen. Angribes Larven, 

 eller den vil undgaa en Fare, 

 kan den udstøde Vandet med 

 en saadan Kraft, at dens 

 Legeme drives frem gennem 

 Vandet. 



Det er kunLibellulideme 

 og Aeschniderne, der aander 

 paa denne Maade ved Tarm- 

 gæller og har de nævnte 

 Bagkropsvedhæng. Agrio- 

 niderne har i Stedet for de 

 5 Vedhæng tre kantstillede Gælleblade, ved Hjælp af 

 hvilke de besørger Aandedrættet samtidig med, at de kan 

 benytte dem som Svømmeredskaber. Det mellemste Blad 

 er ofte forskelligt fra de to ydre. Set under en selv ringe 

 Forstørrelse viser de sig udstyret med et meget tæt Net af 

 Luftrør (Trachéer). At deres Aandedræt dog ikke alene sker 

 ved Hjælp af Gællebladene, kan man se af, at de kan leve, 

 efter af de har tabt dem, hvilket let kan ske. Muligvis 

 aandes der tillige gennem Huden. Calopterygidernes 

 Larver har Gælleblade som Agrioniderne, men tillige ru- 

 dimentære Tarmgæller. Lemmerne er af almindelig Form. 

 Guldsmedlarverne lever af forskellige Smaadyr, Mygge- 

 larver, Orme o. s. v. De lister sig forsigtig frem eller 

 sidder stille og venter paa, at Byttet skal komme nær nok 



Pig. 7. Larven af Aeschna gran- 

 dis 9- oa øvre Analvedhæng, 

 na nedre Analvedhæng, h Hale- 

 traade (Cerci). 



