6 



ribben skraat nedad og danner den indre Side af 

 Trianglen, hvis øverste Side dannes af en Binde- 

 ribbe mellem Cubitalribben og Medianribbens fjerde 

 Gren; den tredie og ydre Side dannes af en Skraa- 

 ribbe fra M^ til Cu^. Den bageste Længderibbe 

 kaldes Analribben. Rummene eller Felterne mellem 

 Ribberne bærer til Dels Navn efter de Ribber, der 

 ligger ovenfor dem. Her skal nævnes Costalfeltet 

 mellem Costa og Subcosta og Subcostalfeltet mellem 

 Subcosta og Radius. Tværribberne i disse to Felter 

 indtil Nodalribben benævnes Antenodaltværribberne. 

 Ud imod Vingespidsen findes i Costalfeltet en af- 

 lang, farvet Plet, Vingemærket (Pterostigma). Mellem 

 Medianen og Cubitalribben findes Medianfeltet, der 

 udad begrænses af Arculus. Bagved dette Felt 

 findes Cubitalfeltet med Cubitaltværribberne. Oven- 

 over Trianglen ligger et aflangt trekantet Felt, der 

 gaar ind til Arculus; dette Felt benævnes Supra- 

 trianglen. Udenfor Trianglen og imellem M^ og 

 Cttj ligger Discoidalfeltet, der gennemløbes af den 

 mediane Supplementribbe. Tværribberne mellem 

 „Broen" og M^ og Mg's Skaft kaldes de supple- 

 mentære Brotværribber. 



Hos de fleste Guldsmede foregaar Parringen i Luften, 

 idet Hannen med sine øvre Analvedhæng griber Hunnen 

 bag Forbrystets Lapper og støtter det eller de nedre Anal- 

 vedhæng til sammes Forkant (f. Eks. Lestes) eller til Ho- 

 vedets Bagkant (f. Eks. Aeschna). Muligt fatter hos nogle 

 Arter de øvre Analvedhæng Hovedets Bagkant og de nedre 

 understøttes saa mod Hovedets Overside. Hunnen bøjer 

 da sin Bagkropsspids op under Hannens 2. Segment, hvor 

 hans Parringsorganer holder hendes Bagkrop fast saa 



