20 



3"tandlignende Takker, af hvilke den mindste har 

 Plads ganske nærved Roden; Skinnebenets Spidse 

 med en Krans af Torne; inderste Bagfodsled, der 

 er længere end de to følgende Led tilsammen, 

 har ligesom 2. Led en lignende, men mindre 

 Krans af Torne paa Spidsen. Bagkropsspidsen hos 

 Q tæt beklædt med silkeagtigt, snehvidt Filt, der 

 let gnides af. Analrøret langt uddraget. 



Arterne opholder sig paa Enge og fugtig Bund med 

 •ikke altfor lav og helst buskagtig Plantevækst, ganske 

 særlig i Udkanten af Skove og Lunde, der skraaner ned 

 mod Moser eller Vanddrag. De er dygtige Flyvere og 

 træffes fuldt udviklede temmelig tidlig paa Sommeren. 



Oversigt over Arterne. 



1. De mørke Prikker paa Halvdækvingernes Yderrand 

 (Forrand) næppe kendelig større end de tilsvarende 

 børstebærende Prikker paa Ribberne, naar undtages 

 mulig sammenløbende Prikker udfor Halvdækvin- 

 gernes brunlige Pletter (fra '^ Roden indtil Vinge- 

 mærket (Stigma) langt over 20 Prikker). 1. pilosus. 



— De sjælden mere end 20 Prikker paa Halvdæk- 

 vingernes Yderrand betydelig større end de tilsva- 

 rende børstebærende Prikker paa Ribberne 2 



2. Mindre Form (4—6 mm). Halvdækvingernes Yder- 

 rand normalt med 10 — 14 mørke Prikker, sjælden 

 færre eller flere 3 



— Større Form (6Vi — T'/amm). Halvdækvingernes Yder- 

 rand normalt med 16 — 20 mørke Prikker 4 



3. Af Størrelse som C. pilosus (4— 5 mm). Halvdæk- 

 vingerne svagt røgfarvede, ofte næsten glasklare, 

 med forholdsvis tydelige, spredte,^brunlige Pletter. 

 2. s i m i 1 i s. 



— Større (5—6 mm). Halvdækvingerne stærkt røgfar- 

 vede; de spredte, brunlige Pletter derved mindre 

 fremtrædende 3. s i m p 1 e x. 



4. Halvdækvingerne med et tydeligt mørkt, men smalt 

 Tværbaand foran Midten. Analrørets Vedhæng ka- 

 rakteristisk udviklet hos Hannen (Fig. 9 II c) 



4. nervosus. 



