140 



11. A. obtusus Kirschb. (Fig. 64 e). * Ligner A. gris- 

 escens, men Mønstret i Issens mørke Tegning helt ander- 

 ledes, idet de mørke Tværlinier er afbrudte i Midten og 

 forreste Tværlinie derved ikke vinkelformet udtrukket for- 

 til. Issespidsen mere afrundet end hos A. grisescens. 

 Halvdækvingerne som Regel helt blege, men har dog ofte 

 mørkt udfyldte Mellemrum mellem Ribberne som hos de 

 fleste Individer af A. sordidus, hvilken Art den ogsaa 

 mest ligner m. H. t. Genitalierne: 

 Genitalpladerne er bredt afrundede 

 paa Spidsen; Bagranden af $'s sid- 

 ste Bugskinne temmelig indbuet, 

 med en lille skarp Tand i Midten 

 og med rundede Sidehjørner. Cly- 

 peus paafaldende smal og tydelig 

 bredest mod Spidsen. L. ca. 5 mm. 



Almindelig i Moser og paa Eng- 

 bund, Juli— Septbr. — Væsentligst 

 kun udbredt i Mellemeuropa. 



12. A. obsolétus Kirschb. (sex- 

 punctåtus J. Sahlb.) (Fig. 65 e— g). 

 Ligner A. grisescens og A. obtusus. 

 Fra den først nævnte adskilles ty- 

 pisk tegnede Individer meget let 

 ved Issens 6 sorte Smaaprikker, der 

 staar i en næsten retvinklet, lige- 

 benet Trekant, hvis Toppunkt vender mod Issespidsen; 

 Individer med stærkt mørkplettet Isse afviger fra den 

 sidst nævnte Sammenligningsart ved, at der aldrig findes 

 Tilløb til Tværlinier paa Issen; iøvrigt kan Issen have 

 indtil en halv Snes Pletter og Prikker eller være ganske 

 ensfarvet bleggul som den øvrige Overside, c/'s Genital- 

 klap ikke særlig kort; Genitalpladerne middelmaadig lange 

 og med noget fællesafrundet Spidse. Bagranden af $'s 

 sidste Bugskinne noget indbuet, men i Midten med en 

 lille, but Tand; Sidehjørnerne rundede. Clypeus tydelig 

 bredest ved Roden. L. ca. 5 mm. 



Fig. 65. a— d A. gris- 

 escens Zett. ; e — g A. 

 obsolétus Kirschb. ; a og 

 e Hoved fra Oversiden ; 

 b og f Ansigt; c og g 

 HannensGenitalsegment 

 fra Undersiden; d Hun- 

 nens Genitalsegment fra 

 Undersiden. Lidt for- 

 skellig Forstørrelse. 



