145 



og en Midtplet i Nakken; Forryggen og Scutellum med 

 et fælles Længdestrøg i Midten, for Forryggens Vedkom- 

 mende ofte tillige en Prik paa hver Side af Længdeteg- 

 ningen. Halvdækvingerne udadtil med en mørk Længde- 

 stribe, og deres Søm smalt mørkfarvet, cf's Genitalklap 

 trekantet tilspidset; Genitalpladerne lange og med noget 

 afrundet Spidse, næsten overalt brunbørstede; $'s sidste 

 Bugskinne med en Køl langs Midten, Bagranden dybt 

 indbuet og i selve Midten yderligere med en lille Ind- 

 buening saaledes, at Læggeskedens Rod bliver udækket. 

 L. ca. 3\2 mm. 



Hist og her paa Græsmarker og Skovsletter, Juni — 

 Septbr. — Over det meste af Europa samt Sibirien. 



Anm. St. lineåtus Fabr. vil uden Tvivl ogsaa kunne 

 findes hos os, da den forekommer baade i Tysk- 

 land, Sverige og Finland. Den er lidt større og 

 navnlig bredere end St. Preyssleri og er let kende- 

 lig ved 2 større, mørke Pletter inde paa Issen 

 samt ved, at hvert Halvvingedække har 3 mørke, 

 skraa Længdestriber. Er iøvrigt ogsaa ret afvigende 

 fra St. Preyssleri i andre Henseender. 



5. Thamnotéttix Zett. 

 Kroppen langstrakt, sjældnere noget kort, altid 

 langvinget og med fuldtudviklede Flyvevinger. For- 

 ryggen noget nyreformet, med svagt rundet For- 

 rand og svagt indbuet Bagrand. Membranen med 

 bredt Randvedhæng, der under Hvilen dækker den 

 modsvarende Del af det andet Halvvingedække. 

 Følehornsbørsten meget lang. 



Slægten omfatter talrige Arter, der delvis er ret for- 

 skellige indbyrdes. Ogsaa i Henseende til Levevis er der 

 visse større Forskelligheder; nogle af Arterne opholder 

 sig paa Græsmarker, andre træffes paa Træer i Skove og 

 Lunde. 



A. c. Jensen-Haarup: Cikader. 10 



