Hovedets Underside findes et Par Følehorn og 

 bagtil Munden, hvis væsentligste Del er den led- 

 dede Snabel, som i Hvilestilling ligger hen mel- 

 lem Hofterne. 



Hovedets Over- og Underside er næsten altid 

 tydelig afgrænset fra hinanden, idet dets Forrand 

 er kantformet udfladet og skarp eller temmelig 

 brat rundet, saa Randen bliver but. Oversiden, 

 mellem Øjnene og fremefter, benævnes Issen 

 <vertex) (Fig. 1 a 2), medens den øverste og mid- 

 terste, mod Siderne skarpt afgrænsede Del af Un- 

 dersiden kaldes Panden (frons) (Fig. 1 b8); Græn- 

 sen mellem Isse og Pande hedder, i Tilfælde 

 hvor intet andet er nævnt. Hovedets Forrand eller 

 blot Forranden. Hele Hovedets Underside, der 

 ikke kan sees ovenfra, benævnes Ansigtet (fades) 

 (Fig. 1 b); den nederste, sædvanlig skarpt afgræn- 

 sede Del af dette er Clypeus (Mundpladen) (Fig. 

 1 b 14), som dækker Roden af Snabelen; hos Ful- 

 goriderne findes som en Slags Fortsættelse af 

 Clypeus en Overlæbe (labrum). Paa hver Side af 

 Panden og nedenfor Øjnene ligger Kinderne (genæ) 

 (Fig. 1 b 12), hvis Fortsættelse opefter mellem 

 Pande og Øje indtil Hovedets Forrand kaldes 

 Tindingerne (tempora) (Fig. 1 b 10), der som Regel 

 indeslutter Følehornsgruberne (Fig. 1 b 9); ved hver 

 Side af Forbindelsen mellem Pande og Clypeus 

 findes Kindpladerne (loræ) (Fig. 1 b 13), som sva- 

 rer til Hovedets Sidelapper hos Tægerne; disse 

 Kindplader er dog ikke altid tydelige; undertiden, 

 saaledes hos adskillige Fulgorider, ligger de ikke 



