23 



dens Længderibber ender ud til Bueribben med kort 

 stregformet sammenflydende Prikker. Halvdækvingerne 

 iøvrigt mere utydelig plettede end hos C. pilosus, og Is- 

 sen og Panden mere mørkfarvede, ligesom Scutellums 

 og ikke sjælden ogsaa Pandens Køle er mørke. L.4 — SVa mm. 



Ikke meget almindelig; paa lignende Steder som fore- 

 gaaende Art. — Udbredt over større Dele af det mellem- 

 ste Europa. 



3. C. simplex H. Sch. (distinguendus Kirschb.). Nær 

 beslægtet med foregaaende Art og noget vanskelig at ad- 

 skille fra denne. Den er dog gennemgaaende større 

 (5 — 6 mm) og har næsten altid stærkt røgfarvede Halv- 

 dækvinger (ofte delvis med hvidlige Smaapletter mellem 

 de mørke Prikker paa Ribberne), og Prikkerne paa Rand- 

 ribben indtil Vingemærket er tilstede i et Antal af ind- 

 til 16. 



Ikke almindelig; hyppigst i Lyngmoser med rigelig 

 Buskvækst. — Udbredt over store Dele af Europa og gaar 

 helt op til det nordligste Skandinavien og Finland; des- 

 uden i Algier og Kaukasus. 



4. C. nervosus Linn. (Pig. 9 II c og lO). Som føl- 

 gende Art med meget større og iøjnefaldende, nærmest 

 kvadratiske eller rektangulære, sorte Prikker, der paa 

 Halvdækvingernes Yderrand gaar helt ud over Kantribben 

 og ikke delvis flyder sammen. De øvrige Ribbers Prikker 

 er ret smaa. Halvdækvingerne glasklare, med temmelig 

 skarpe, mørke Pletter, af hvilke der næsten altid dannes 

 et Tværbaand foran Midten, men aldrig et fuldstændigt 

 Tværbaand over Vingemærket og Membranroden. Anal- 

 rørets Vedhæng hos <^ karakteristisk fremfor hos nogen 

 anden indenlandsk Art, idet Vedhænget er bøjet skraat 

 ind- og fremefter Bagkropsundersiden og desuden er ind- 

 skaaret næsten til Grunden, saa at det deles i 2 lange 

 Torne. Q's 5. Bugskinne bagtil dybt udrandet og i Midten 

 spidsvinklet indskaaret. L, 6— 7*/2 mm. 



