11 



Cikaderne aflægger i al Almindelighed deres Æg paa 

 Grene, Bark og Blade. Larverne har nogenlunde samme 

 Form som de fuldt udviklede Insekter, men mangler 

 selvfølgelig Vinger; ofte er de dog udstyrede med Bør- 

 ster o. lign., som forsvinder under Hudskifter, af hvilke 

 mindst 3 finder Sted, og Farve og Farvetegning er tit 

 meget forskellige fra de voksnes. Efter næstsidste Hud- 

 skifte fremkommer Antydning til Vinger, og Larverne 

 kaldes da Nymfer, men i mange Tilfælde er det muligt 

 at paapege svage Spor til Vinger allerede efter første 

 Hudskifte. Larverne mangler Biøjne og har gerne færre 

 Led i Følehorn og Fødder end de fuldt udviklede Insek- 

 ter, ligesom deres Hudskelet er meget tyndt og Genital- 

 segmenterne ganske uudviklede. Efter sidste Hudskifte 

 foreligger det fuldt færdige Insekt (Imago), som dog maa 

 bruge nogen Tid til Hærdning og fuld Udfarvning. Lar- 

 verne og Nymferne af vore Arter træffes næsten altid 

 under samme Forhold som de fuldvoksne Dyr. 



Hos disse Insekter forefindes i de koldere Egne den 

 saakaldte Dimorfisme (Tveformethed) i saa høj og paa- 

 faldende en Grad, som næppe er Tilfældet hos nogen 

 anden Insektafdeling (Tægerne kommer Cikaderne nær- 

 mest i saa Henseende). Hos de fleste Insekter er Køns- 

 dimorfisme almindelig; herved forstaar man ikke i og 

 for sig, at de to Køns Genitalier er afvigende byggede, 

 men derimod at Kønnene ogsaa paa anden Maade viser 

 Forskellighed, f. Eks. i Form, Størrelse eller Farve („se- 

 kundære Kønskarakterer"), ikke heller at en Arts Indi- 

 vider kan optræde i to forskellige Former efter Aarstiden 

 (Sæsondimorfisme). Kønsdimorfisme er ret almindelig hos 

 Cikaderne, hvorimod Sæsondimorfisme næppe findes hos 

 nogen af vore Arter. Den Tveformethed, der bliver saa 

 udpræget i koldt tempererede og polare Egne, er Klima- 

 dimorfisme, der afgjort retter sig efter Breddegraderne og 

 Temperaturforholdene. Klimadimorfismen viser sig paa 

 den Maade, at Arten udvikler sig i en kortvinget og en 

 langvinget Form, der indbyrdes er i den Grad forskellige 



