47 



3. Æggene fordelte i regelmæssige Rækker i 2 lange Slim- 

 strænge; Ungen forlader Omhyllingen, før de ydre Gæller 

 viser sig, og med uudviklet Hale Tudser (Bu fo). 



a. Æggets Blomme (o: det egenlige Æg) IV2— 2 mm i Gen- 

 nemsnit; i 3 eller 4 Rækker indenfor hver Stræng, 

 hvis de flyder, i 2 Rækker, hvis Strængene er strakte. 



Skrubtudsen (B. vulgaris). 



b. Blommen 1 — lVa 1 "" 1 ; 3 — 4 Rækker i de flydende, 2 i 

 de strakte Strænge. Grønbroget Tudse (B. viridis). 



c. Blommen 1 — lVa" 1 " 1 ; 2 Rækker i de flydende, 1 i de 

 strakte Strænge Strandtudsen (B. calamita). 



4. Æggene i store Klumper. 



I. Blommen l 1 ^" 1 " 1 , Æggeslimen i fuldt opsvulmet Tilstand 

 3 — 4 mm i Gennemsnit; Blommens øvre Pol brun, nedre 

 Pol gulhvid; Fosteret gulligt. Ungen fødes med ydre 

 Gæller og vel udviklet Hale. Løvfrøen (Hyla arborea). 

 II. Æggeslimen 7 — 10 mm i Gennemsnit; Fosteret brunt eller 

 sort . Frøer (Rana). 



a. Blommens mørke og lyse Pol omtrent lige store, eller 

 den lyse i det mindste */ 8 af det hele. Æggene ligger 

 paa Bunden af Vandet. 



t _>, ,-. _ [Grønne Frø (R.esculenta). 



1. Blommen 1 V2— 2 mm < ., . ' /D ' 



I Spid ss n ud et Frø (R. ar val is). 



2. Blommen 2-3""" Springfrøen (R. agilis). 



b. Blommen næsten helt sort med en lille, hvid Plet, 

 2— 3 mm i Gennemsnit; Æggene flydende 



Butsnudet Frø (R. platyrrhinus). 



Æggenes Tal og Størrelse indenfor Arten varierer lidt 

 efter Hunnens Størrelse. Udklækningstiden er ret afhængig af 

 Temperaturen; i varmt Vejr fremskyndes Udviklingen, i kø- 

 ligt Vejr hæmmes den; ved Frysepunktet standser den midler- 

 tidig. De ganske spæde, nyfødte Larver er udrustede med et 

 Klæbeapparat under Hovedet, bagved Munden, med hvilket 

 de fæster sig til Æggeslimen, eller til Vandplanter og desl. i 

 den allerførste Tid efter Fødslen; det har forskellig Form hos 

 de forskellige Arter og ændrer desuden hos den samme Art 

 Formen i Udviklingens Løb og skal derfor ikke nærmere om- 

 tales her; det naar sin højeste Udvikling omtrent samtidig 

 med de ydre Gæller, og det forsvinder, naar den egenlige 

 Haletudseform er naaet, d. v. s. efter at Øjne og Næsebor er 



