53 



il. j 2 eller 3 



a. Læbetænder — - — . 



* Mellemrummet mellem Øjnene mindst 2 Gange 

 Afstanden mellem Næseborene og meget større 

 end Mundaabningens Bredde; Halen tilspidset, 

 mindst 2 Gange saa lang som Kroppen 



Grønne Frø (R. esculenta). 

 ** Mellemrummet mellem Øjnene kun lidt større 

 end Afstanden mellem Næseborene og Mundens 

 Bredde; Halen l 2 / 3 Gang saa lang som Krop- 

 pen Spidssnudet Frø (R. arvalis). 



b. Læbetænder e / r . 



4 



* Halespidsen stump, Læbetænder f 



Butsnudet Frø (Rana platyrrhinus). 



** Haleenden stærkt tilspidset; Læbetænder f ; 



Overnæbbet i Regelen med en sort Knude . . . 



Springfrøen (R. agilis). 



Størrelsen af Haletudsen af vore Arter kan variere ret be- 

 tydelig; 2 af Arterne kan naa en betydelig Størrelse, nemlig 

 Løgfrøen (Pelobates fuscus) og den grønne Frø (Rana esculenta), 

 som imidlertid er lette at kende fra hinanden. Ordnede efter 

 de iagttagne Maksimallængder vil vore Haletudser kunne op- 

 stilles saaledes: 



1. Pelobates fuscus 175 mm 



2. Rana esculenta 111 „ 



3. Rana agilis 59 „ 



4. Bombinator igneus 50 „ 



5. Hyla arborea 49 „ 



6. Rana platyrrhinus 46 „ 



7. Bufo viridis 44 „ 



8. Rana arvalis 43 „ 



9. Bufo vulgaris 32 „ 



10. Bufo calamita 30 „ 



Haletudsens Størrelse staar ingenlunde i Forhold til den 

 voksnes Størrelse; af vore Arter bliver Skrubtudsen (Bufo vul- 

 garis) størst (den største iagttagne Længde fra Snude til Gat 

 180 mm); derefter kommer den grønne Frø (Rana esculenta) 

 (125 m ™); vore brune Frøer (Rana platyrrhinus, R. agilis, R. 

 arvalis) (95 — 75 mm ); Løgfrøen (Pelobates fuscus) og Strandtud- 



