156 



dingen er saa godt som altid indsnævret af knude- 

 formede eller lamelformede Tænder, der sidder 

 v^ paa eller udspringer fra 



I Ganevalken, hvis denne 



er til Stede. Medens 

 I ^1 Tændernes Farve, Form, 

 _ _ Q^ Størrelse og Antal vari- 



~ G4 erer stærkt , er deres 



— c 



^ Plads paa de Skalmun- 

 den begrænsende Vægge 

 temmelig konstant. Ved 



r^. .^^ o, o ^ .. Betragtning af den ved- 



Fig. 127. Skema af Tandbesæt- ^ ^ 



ningen hos Fam. Pupidae, sær- føjede skematiske Figur 

 lig med Henblik paa Slægten /p. .27^ ce«^ det at ^ 

 Vertigo. V Vægtænder, A Akse- V^^S- 1^'j ses aet, at ^ 



tænder, B Basaltand, G Gane- af Tænderne danner en 



tænder, x Ganevinkel; se iøvrigt ^ ^ .. • j ^ 'r 



Teksten. Omtrent ligesidet Tre- 



kant. Disse 3 Hoved- 

 tænder kaldes Aksetanden (Columellar-Lamellen, 

 Å eller A^), Vægtanden (Parietal-Lamellen, V^) og 

 nedre Ganetand (nedre Palatal-Fold, G5); de sid- 

 der henholdsvis paa Aksen, Mundvæggen og Gane- 

 væggen. De øvrige Tænder lader sig i Reglen let 

 finde i Forhold til disse. Paa Mundvæggen findes 

 undertiden indenfor Vægtanden en lille knudefor- 

 met Tand, den indre Vægtand (Infraparietal-La- 

 mellen, V^) og udenfor Vægtanden en lamelformet 

 Tand, der (i alt Fald hos nogle Slægter, f. Eks. 

 Lauria) kan forlænge sig op til Mundranden, hvor 

 denne støder til Mundvæggen, den saakaldte Vin- 

 keltand (Lamella angularis, V^). Yderligere kan 

 der længere oppe mod Sømmen forekomme en 

 lille Knude, den ydre Vægtand (Supraparietal-La- 



