167 



at der dannes en mindre, øvre og en større, nedre Mund- 

 bugt. Akseranden buet og forbundet med Yderranden ved 

 en svag Kalkbelægning paa Mundvæggen. Et godt Stykke 

 inde i Mundingen findes en kraftig, hvidlig Ganevalk, der 

 enkelte Steder kan springe tandagtig frem. Ud for Gane- 

 vinkelen udgaar en lang, hvid Kalkliste, der strækker sig 

 dybt ind paa Ganevæggen; i sin yderste Del er den høj 

 og tandformet, i den øvrige Del lavere. Nedenfor denne 

 findes der ofte en kort, nedre Ganefold. Mundvæggen 

 bærer 2 hvide, lamelformede Tænder {V^, 3), hvoraf den 

 yderste (V^) oftest fortsætter sig helt ud til Mundranden 

 som en lav, brun Fold. Aksen har 1 stor, høj, skævt — 

 ja næsten parallel med Aksen — stillet Lamel. Indgan- 

 gen til Skallen er derfor særdeles snæver. Højde 1,5— 

 1,9 mm. Bredde 0,95—1,03 mm. 



Ligesom foregaaende Art findes denne især paa græs- 

 bevoksede, aabne Lokaliteter (ofte dog paa noget mere 

 tørre Steder end V. pusilla), paa fugtige Enge, i fugtigt 

 Krat og i Udkanten af Skov. Den ynder ligesom V. pu- 

 silla at sidde paa Kalkstensfliser. Paa Undersiden af saa- 

 danne kan man paa visse Tider tage den ret talrig i 

 Terkelskov og Ganløse Ore (ved Farum), ellers findes 

 den i levende Tilstand kun i faa Eksemplarer paa hver 

 Lokalitet. Som død kan man undertiden faa den i ret 

 stort Antal ved Sigtning (Ermelundskrattet). Den kendes 

 fra Sjælland, Falster og Østjylland (Horsens). Den er til- 

 lige funden subfossil, saaledes i den undersøiske Mose i 

 Frihavnen, Køkkenmøddingen ved Ærtebølle, desuden i 

 Kildekalk fra Sjælland (Vintermøller) og Jylland (Nørlund 

 og Neder Knaberup) og Bornholm. 



2. Lauria Gray. 

 (Reinhårdtia Boettger, Odostomia (Fleming) Westerlund). 



Skallen ægformet -cylindrisk eller cylindrisk- 

 kegleformet, med tydelig Navle, glat eller fint 

 skraastribet, med stumpt Spir. Vindingernes An- 

 tal 6 — 9, den sidste uden Nakkevalk; Mundingen 

 omtrent trekantet, med 1 — 2 Folder (Lameller) paa 

 Mundvæggen; undertiden findes ogsaa lange La- 



