196 



endog finde den svømmende i Vandoverfladen eller 

 siddende paa Stængler og Blade under Vandet. Den træffes 

 dog ogsaa noget længere fra Vandsamlinger paa Steder, 

 der kun til visse Tider oversvømmes, men hvor Bunden 

 alligevel er nogenlunde fugtig. Naar det er fugtigt i Vejret, 

 særlig om Morgenen, naar der ligger Dug paa Planterne, 

 ser man talrige Individer krybe op ad Græsbladene og Stæng- 

 lerne; hvis det bliver tørt i Vejret, bliver de enten sid- 

 dende oppe og lukker for Skallen med en tynd, hvidlig 

 Hinde, eller de kryber som oftest ned og gemmer sig 

 mellem Planterødderne og i Bladakslerne. Det er lang- 

 somme og træge Dyr. I den varme Aarstid, fra først i 

 Juni til ud paa Efteraaret, træffes de i Parring; maaske 

 parrer det samme Individ sig og lægger Æg to Gange 

 om Aaret ligesom hos S. putris. Æggene lægges i Hul- 

 ler i den fugtige Jord inde ved Sø- eller Aabredden; de 

 er kuglerunde (c. 1 mm i Diameter), gennemsigtige, sam- 

 menklæbede i runde, aflange eller uregelmæssige Klum- 

 per paa 11 — 20 Stykker. 



Arten er ret almindelig her i Landet, den er funden 

 paa Sjælland, Bornholm, Falster, Lolland, Fyn, Samsø 

 samt saa godt som i hele Jylland. Subfossil kendes den 

 fra flere Moser paa Sjælland, Bornholm og i Vendsyssel 

 samt flere Steder fra Kildekalken (heri ogsaa f. intermedia 

 Bean). 



3. S. (Lucéna) oblonga Draparnaud. (Fig. 162). Dy- 

 ret lysegraat, fint og tæt sortprikket paa de faa, store og 

 flade Hudvorter, der findes paa Hovedet, Nakken og fortil 

 paa Kroppens Sider. Øjestilkene korte, svagt 

 haandvægtformede, tættere punkteret og derfor 

 mørkere end den øvrige Del af Hovedet. Geni- 

 tal- og Nakkefurer lyse. Fodsaalen bredt afrun- 

 Fie. 162 ^^* bagtil, lysegraa med lidt mørkere Kanter. 

 Succinea Kæben (Fig. 163) omtrent glat, med en tydelig 

 oblonga. Midttand. Radula (Fig. 165, nederste Række): 

 Randtændernes Basalplader betydelig længere 

 end Spidserne; disses Antal sædvanlig 5. — Skallen aflang 

 ægformet med spidst, kegleformet Spir. De 3^/2—4 Vin- 

 dinger konvekse, uregelmæssig stribede, adskilte ved en 

 dyb Søm. Mundingen ægformet, kun indtagende Halv- 

 delen af Skallængden. Aksen kort; den gaar i jævn Bue 

 over i Mundvæggen. Mundranden skarp, sjælden svagt 

 fortykket og kantet med en brunlig Bræmme. Farven 



