197 



Fig. 163. Fig. 164. 



Pig. 163. Kæbe af Suc- 

 cinea oblonga (efter Ha- 



meget variabel, bleg graalig, graagrøn, gulgrøn eller bleg- 

 gul. Længde 7—9,5 mm. Bredde 3,7—5 mm. 



Den varierer en Del; der kendes her fra Landet nogle 

 faa Former: 



1. impura Hartmann (humilis Drouet). Skallen tynd, 

 kort, ægformet, dannet af 3 — 3^/2 Vindinger. Spiret kort, 

 mere kegleformet end hos Hoved- 

 formen og Sømmen knap saa dyb 

 som hos denne. Mundingen æg- 

 formet. Aksen kort og lige. Farven 

 graagrøn. Overfladen groft og ure- 

 gelmæssig ribbet, dækket med et 

 ofte tykt og sort, jordagtigt Over- 

 træk. — Voldterrainet i Kjøbenhavn. 



2. lutetiåna Mabille. Skallen 

 forlænget ægformet, tynd og skør, "'"7 FiT'iei 'aFs. are- 

 lidet stribet, graagrøn. Spiret ud- „^^.j^ (^ft^r Lindstrøm), 

 draget kegleformet, stumpt, Vmdm- 



gerne 3— 3'/2, meget hurtig tiltagende, konvekse; den 

 sidste stor og buget, kortere end '^Iz af Skallængden. Mun- 

 dingen afrundet oval. Mundsømmen ofte med en Læbe; 

 Aksen bøjer sig hurtig ind foroven, saaledes at den skju- 

 les af Mundvæggen. — Gartner Olsens Have paa Øster- 

 bro (efter Westerlund); denne er nu bebygget, men maa- 

 ske findes Formen i Haver i Nærheden. 



1 o 1 Modsætning til de to 



andre Arter taaler denne at 

 undvære Fugtighed i lang 

 Tid og holder derfor til paa 

 ret tørre Lokaliteter, ofte 

 langt fra Vand; dog kan 

 man ogsaa træffe den i Nær- 

 heden af Vandløb. Den fin- 

 des hyppig i Haver og Par- 

 ker, paa Stensætninger og 

 Murværk, under gamleBræd- 

 der og i Udkanten af Skove, 

 under Sten, Grene og Mos, 

 oftest i Selskab med Pupil- 

 la muscorum, Cochlicopa 



9 8 



Fig. 165. Tænder fra Radula af 

 S. arenaria (øverste Række) og 

 S. oblonga (nederste Række); af 

 den sidste er kun Randtænderne 

 afbildede (efter Lindstrøm). 



lubrica og Vallonia pul- 

 chella, sjælden opkrøben paa Træstammer (Lind, Ask). 

 De unge Individer og Formen impura holder til ved Jor- 

 den, paa Sten og nedfaldne Grene, og deres Skal er som 

 Regel dækket med et stribevis ordnet Overtræk af Jord 

 (og Ekskrementer?), de udvoksne findes derimod ofte oppe 

 paa Træstammerne. En rødgul farvet Form (der minder 

 om f. agonostoma Kiister) er taget i halvtørre Grøfter 



