71 



efter Individernes Størrelse, fra 5—20, ja endog til 50; de 

 er ovale (2^/2 — 3x2— 2'/2 mm), halvgennemsigtige, enten 

 temmelig klare eller hvidgule. Ungerne kan spinde lange 

 Slimtraade, hvori de kan fire sig ned fra Træernes Grene; 

 enkelte Gange ser man dem vende om og klatre op ad 

 den Traad, de nylig har spundet. 



3. A. circumscriptus Johnston (A. bourguignåti 

 Mabille). (Fig. 61 a, b). Kroppen er plump, omtrent 

 lige bred over det hele; Kappen og Bagkroppen har paa 

 hver Side to tydelige, skarpt afgrænsede, mørkegraa eller 

 sorte Længdebaand, der indadtil oftest er kantede med en 

 lys Linie. Imellem disse er Ryggen mørkegraa, under- 

 tiden med en rødlig Tone. Siderne er lysere; fortil kan der 

 dog forekomme en svag, sort Farvestribe, et „Overskæg", 

 ligesom hos foregaaende Art. Under det mørke Sidebaand 

 kan der under visse Omstændigheder (stærk Varme og 

 Lys) dannes et gulligt eller orangefarvet Baand, og da 

 holder Siderne sig ganske lyse. Ungerne har en svag 

 Køl, der gaar lige fra Skjoldets Bagrand til Halekirtlen, 

 og som er dannet af en enkelt Række Hudvorter, Denne 

 Kølstribe er hvidfarvet. Hos de voksne taber den sig; 

 dog kan man saa godt som altid spore en lys, fin Stribe 

 ned ad Ryggen hos disse. Dette et et godt Kendetegn, 

 hvorved denne Art adskiller sig fra de baandede, graalige 

 Varieteter af foregaaende Art samt fra A. hortensis. Lige 

 saa vigtig er Fodsaalen ved Artsadskillelsen, idet denne 

 hos den her omtalte Art er ren hvid, dog med et klart, 

 halvgennemsigtigt Midtparti; medens den hos A. subfuscus 

 og hortensis er gullig eller orangefarvet, i al Fald aldrig 

 ren hvid. Fodbræmmen er temmelig bred, uden tydelige 

 mørke Tværstriber. Længde 30—50 mm. 



Kønsorganerne (se Fig. 63) er ret karakteristiske: Den 

 frie Æggeleder er kort, lige tyk over det hele. Sædlederen 

 er temmelig lang og udvides jævnt til Epiphallus. Sæd- 

 gemmet har en Stilk, der særlig forneden er tyk; selve 

 Blæren er foroven trukket ud i en temmelig lang og ofte 

 tynd Spids; en saadan findes ikke hos nogen af de andre 

 Arien-Arter, det er derfor et udmærket anatomisk Kende- 



