115 



høj og vid. — Nogle kødfarvede Eksemplarer 

 (Nr. 1) er tagne paa Frederiksberg. 



12. piano spir a Picard. Spiret ganske fladt. Kristians- 



havns Vold. 



13. pårva Stabile. 16^/2 — 18 mm bred og 15—16 mm 



høj. Kjøbenhavns nærmeste Omegn, Gentofte, 

 Strandgaarden (Kallundborg), Borremose (Møen), 

 Maribo og Klitmøller. 



14. major Férussac. 25— 27 mm bred, 19— 20 mm høj. 



Ensfarvet gullig, rødlig eller leverfarvet, — eller 

 med Baand (Variationer 1, 6, 11, 45, 46, 77, 86). 

 I flere af Landets Dele, men sjælden. 



15. ponderosa Malm (creticola Mørch). Skallen tyk, 



tung og stor, undertiden med aaben Navle. 

 Bredde 27—30 mm. Møens Klint. 



16. conoidea Clessin (conica Baudon). Skallen med 



højt kegleformet Spir, saaledes at hos de baan- 

 déde Eksemplarer tredje Baand bliver synligt 

 oven for Sømmen næsten lige til Spidsen. Uden 

 eller med Baand (Nr. 9, 45, 70, 86). Højden 

 omtrent lig Bredden, 22—24 mm. — Kjøbenhavns 

 nærmeste Omegn, Taarbæk, Birkerød, Stubbe- 

 kjøbing. 



Fra denne Form er der jævne Overgange til 

 den ganske monstrøse: 



17. scalåris Férussac, der er meget højere end bred, 



undertiden taarnformet, med trappeformet afsatte 

 Vindinger. Uden eller med Baand (Nr. 1 og 11). 

 Bredde 20 mm. Højde 23^/2 mm eller endnu 

 højere. Frederiksberg Kirkegaard. 



18. si nistror sa Chemnitz. Skallen venstresnoet. Far- 



ven rødlig eller gullig, uden eller med Baand 

 (Nr. 1, 32, 86). Taget nogle faa Gange (Frederiks- 

 berg Have, Gentofte, Stubbekjøbing). 



Det er den almindeligste af vore Helix-Arter. Medens 

 H. hortensis kan findes et godt Stykke inde i Skoven og 

 ofte kryber højt op paa Træstammerne, holder H. nemo- 

 ralis oftest til paa temmelig aabne Steder, helt ude i Skov- 

 brynet. Kun en ganske enkelt Form, nemlig membrana- 

 cea, gør herfra en Undtagelse; den lever dybt inde i den 

 mørke Del af Skoven, og dens Skal bliver da tynd og faar 

 det samme halvgennemsigtige Udseende, som den H. hor- 

 tensis Form, der lever under lignende Forhold og bærer 

 samme Navn. Langt hyppigere end foregaaende Art fin- 

 des den i Haver og Parker, desuden forekommer den paa 

 Skrænter og Volde, langs Grøftekanter og lignende Steder, 

 hvor der er temmelig frit. I flere Lande forekommer de 

 to Arter ikke paa samme Lokalitet, her i Landet træff'es 



8* 



