158 



Radula har trespidsede Centraltænder/^to— trespid- 



sede Sidetænder; 



Fig. 128. Tænder fra Radula af Vertigo 



moulinsiana, XI 150 (efter Tomlin og 



Bowell). Paa Tand x er Basalpladen 



ikke tegnet. 



der er dog (hos V. 

 moulinsiana og fle- 

 re andre) det ejen- 

 dommelige For- 

 hold, at der mel- 

 lem Sidetænder- 

 nes og undertiden ogsaa mellem Centraltændernes 

 større Spidser er indskudt smaa Ekstra-Spidser 

 (Fig. 128). Randtænderne er brede og kam formede. 

 Kønsorganerne (Fig. 129) 

 bestaar af en i flere Smaa- 

 partier delt Kønskirtel, en 

 snoet hermafroditisk Køns- 

 gang, en kort Æggehvide- 

 kirtel og Spermovidukt, en 

 fri Æggeleder med et pære- 

 formet, langstilket Sædgem- 

 me samt en Penis, i hvis 

 øvre frie Ende Sædlederen 

 udmunder, og hvortil Re- 

 traktormuskelen hefter sig. 

 Kun enkelte (f. Eks. V. an- 



dh- 



-sp.o 



Fig. 129. Kønsorganer af Ver- 

 tigo pygmæa. dh hermafro- 

 ditisk Kønsgang, k Kønskir- 

 tel, ov fri Æggeleder, p Penis, 

 rec Sædgemme, sp.o Spermo- 

 ,. . . ^ , ^ vidukt, vd Sædleder, OP Ægge- 



tivertlgo) synes at have et hvidekirtel (efter Moquin-Tan- 



Flagellum, der udmunder don), 



forneden paa Penis. Saa vidt vides, er Vertigo- 

 Arterne æglæggende. 



Denne Slægt omfatter talrige Arter, der hovedsagelig 

 er indskrænket til den palæarktiske og nearktiske Region, 

 medens den paa den sydlige Halvkugle og i det tropiske 

 Bælte er erstattet af andre, nærstaaende Slægter. Her i 

 Landet findes 7 Arter, hvoraf de 5 højresnoede tilhører Af- 



