176 



nøjagtige anatomiske Undersøgelser foreligger. — Den 

 tæller kun faa Arter, der væsentligst er udbredt over den 

 nordlige og sydlige Halvkugles tempererede Egne. Jo læn- 

 gere Formerne af denne Slægt kommer mod Syd, desto 

 færre bliver Skallens Vindingsantal, og des tidligere bliver 

 de kønsmodne. Her i Landet findes kun 1 Art. 



1. S. edéntulum Draparnaud. (Fig. 146). Dyret aske- 

 graat— mørkegraat paa Ryggen og Øjestilkene, gult paa 

 Siderne og paa Fodsaalen graat. Hovedet forholdsvis stort, 

 med to tykke og svagt kølleformede Øje- 

 stilke, rudimentære nedre Følere og store, 

 omtrent cirkelformede Mundlapper. — Skal- 

 len halvgennemsigtig, langstrakt, ægformet — 

 cylindrisk, med afrundet Spir. Vindingerne 

 6—7, temmelig stærkt konvekse, fint og 

 uregelmæssig stribede, ofte med en paafal- 

 dende forskellig Stigning. De 3—4 første 

 tiltager hurtig i Bredde, de derpaa følgende 



«, }^' ,. ■ er omtrent lige brede og høje, den sidste bre- 

 Sphyradium ** & j 5 



edéntulum, dere og betydelig højere end de foregaaende. 

 X 10. Undertiden er Skallen noget skæv. Sømmen 



ret dyb. Navlen veludviklet, dyb og cylin- 

 drisk. Mundingen oval — halvægformet, dens Plan ikke 

 parallel med Aksen; Mundsømmen enkel, dens Yderrand 

 skarp, lige eller kun yderst svagt tilbagebøjet. Akseranden 

 buet, noget tilbagebøjet. Tænder mangler. Skaloverfladen 

 glinsende, gullig eller gulligbrun, en sjælden Gang med 

 hvidlige Længdestriber. Skallens yderste, hornagtige Lag 

 („Periostracum") gaar let af, særlig paa de 3 øverste Vin- 

 dinger; naar dette sker, bliver den hvidlig. Højde 2,8— 

 3 mm. Bredde 1,3 mm. 



1 Var. turritélla Westerlund. Skallen kegleformet, 

 fra Basis af efterhaanden afsmalnet, med stump Spids; 

 Vinding 1 til 5 langsomt tiltagende i Bredde, ingen af dem 

 lige høje. — Lohals, Langeland. 



2 Var. columélla v. Martens (grédleri Clessin). Skal- 

 len cylindrisk, dannet af 7 Vindinger, af hvilke de to før- 

 ste tager meget rask til i Størrelse og danner en meget 

 stump Spids, medens Vinding 3, 4, 5 og 6 er omtrent lige 

 brede og høje; sidste Vinding kendelig bredere og højere 



