184 



smalle Lameller. Ligesom hos foregaaende Slægt 

 er Gentraltænderne betydelig mindre end Sidetæn- 

 derne. 



Der kendes omtrent en Snes Arter af denne Slægt; 

 de hører hjemme i Europa, Algier, Indien, paa Madeira, 

 Kuba og Jamaica. Alle fører de en meget skjult Tilvæ- 

 relse, ofte gemt i Jorden. Her i Landet findes kun 1 Art. 



1. C. acicula Miiller (Acicula hyalina Bielz). Naale- 

 sneglen (Fig. 154). — Dyret langstrakt, halvgennemsigtigt, 

 mælkehvidt til svovlgult eller endog orangefarvet. Hud- 

 vorterne smaa og aflange. Langs Midten af Nak- 

 ken en fin Liste. Følerne valseformede, de nedre 

 kun lidet fremtrædende. Foden sammentrykt, 

 bagtil smal og spids. — Skallen glat, glinsende, 

 gennemsigtig og glasklar, men bliver efter Dyrets 

 Død hurtig mat og til Slut mælkehvid,, hvis den 

 Cæcilio- "isættes for Luftens og Regnvandets Paavirk- 

 ides ning. Formen er smal tenformet- eller snarere 

 acicula, kølleformet- cylindrisk; Spiret stumpt. Vindin- 

 ^* gernes Antal 6—7; de er kun lidet konvekse og 

 tiltager ret hurtig i Størrelse, saa at den sidste ind- 

 tager over en Tredjedel af Skallængden. Sømmen lidet 

 dyb, kantet ;med et Sømbaand. Mundingen smal lancet- 

 formet — aflang pæreformet, opadtil meget spids. Mund- 

 randen skarp og lige. Yderranden svagt buet, Akseranden 

 kort, buet og lagt tilbage hen over Aksen, der forneden 

 er brat afskaaren. En fin Cailus forbinder Skalmundens 

 Akse- og Yderrand. Navlen mangler eller er kun svagt 

 antydet. Længde 5 mm. Bredde VU~Vh mm. 



Det er sjælden, at man finder denne Snegl levende, 

 thi den fører en meget skjult Tilværelse, idet den, særlig 

 i den varme Aarstid, opholder sig nede i Jorden (ofte 6— 

 12 Tommer under Jordoverfladen) paa eller ved Planternes 

 Rødder. Den er endog funden i P/2— 2 Fods Dybde. 

 Kun naar der kommer heftige og vedvarende Regnskyl, 

 tvinges den til at komme op af Jorden og kan da findes 

 under Sten og Bræddestykker. Sent om Efteraaret og om 

 Vinteren, naar Tøsneen væder Jorden, skal den derimod 

 ligesom Vitrina pellucida være mere livlig og endog 



