336 



stumpt Fremspring, der dog ikke findes hos Hunnen. Svøben dannes af omtrent 68 

 korte Led hos Hannen og af 58 hos Hunnen. Den nedre Side af de øvre og den øvre 

 Side af de nedre Føleres Skaft er hos Hannen forsynet med Sugeskaale. 



Overlæben er temmelig tyk, i Spidsen afrundet og der besat med Børster. 



Kindbakkernes Spidser ere meget tandede. Palpens andet Led er længere 

 end det tredie. 



Underlæben er dybt kløvet, temmelig høi, med kun ringe Spor af et indre 

 Pladepar. 



Det første Kjæbepars indre Plade er liden og har fem Børster, der mod 

 dens Ende blive længere og tykkere samt fjærdannede. Palpen har paa Enden 

 korte Tome. 



Det andet Kjæbepars indre Plade er smalere end den ydre og har paa En- 

 den Børster, der staa i tvende Rader, samt paa den indre Rand flere længere, fjær- 

 dannede Børster. 



Kjæbeføddernes Plader ere korte, men brede; den ydre har paa den indre 

 Rand flade Tome, der mod dens Ende gaa over til krumme Børster. 



De tvende første Fodpar ere af eens Bygning, men det andet Par er noget 

 længere end det første; det fjerde Led er længere endHaanden, som er forlænget, med 

 skråa afskaaret Griberand. De tvende sidste Leds bagre Rand er forsynet med Knip- 

 per af Børster. 



Det tredie og fjerde Fodpars tredie Led er ikke meget udvidet, det flerde 

 er næsten lige saa langt, medens det femte er længere. Begge disse Led have paa den 

 bagre Rand tildels fjærdannede Børster. 



De tre følgende Fodpar tiltage efter hverandre i Længde; det første Led 

 er bagtil stærkt udvidet og saugtakket; de følgende have paa begge Rande Bundter af 

 korte, men kraftige Torne. 



De tvende første Par Springfødder naa omtrent lige langt bagud; af de- 

 res Grene, der ere stærkt forsynede med Torne, er den ydre noget kortere end den indre. 



Det sidste Pars Grene ere pladeformede; den indre er lancetformet, noget 

 længere og bredere end den ydre, og begge ere i Bandene besatte med smaa Torne 

 og Børster. 



Halevedhænget er delt næsten til Roden. 



Krøyer har, som ovenfor anført, først opstillet tvende Arter, A. inermis og 

 A. crenulata, hvilke han senere fandt at være Han og Hun af den samme Art. Fø- 

 lerne hos A. crenulata, Hannen, ere længere end hos A. inermis, Hunnen, og forsynede 

 med Sugeskaale. Spence Bate henførte den senere til tvende Arter, da han ei var op- 

 mærksom paa Kjønsforskjellen. 



Denne Art findes ved Grønland, ifølge Holboll og Torell, paa 30 Favnes Dybde. 

 Efter Spence Bate er den fundet af Milne-Edwards ved Banfif samt af Barrett i det 

 nordlige atlantiske Ocean. 



