519 



AMPELISCA TENUICORNIS, Lilljeborg, 1855. 

 (Pl. XXXI. fig. 1.) 



Amp elisca tenuicornis, Lilljeborg, Ofv. af Kgl. Vet.-Akad. Forh. 1855. p. 123. 



— — Bruzelius, Skand. Amphip. Gamm. 1859. p. 84. 



— — Spence Bate, Catal. Amphip. Crust. Brit. Mus. 1862. p. 96. 



— — Norman, Ann. and Mag. Nat. Hist. 1868. 



— — A. Boeck, Crust. amphip. bor. et aret. 1870. p. 141. 

 Ampelisca lævigata, Spence Bate and Westwood, Brit. sessile-eyed Crust. 1868. IL 



App. p. 504. 

 Araneoj)s diadema, Costa, Mem. d. R. Accad. d. Sei. di Napoli. 1856. p. 178. t. 1. fig. 1. 



Caput productum, in apice obliqve truncatum. Postabdonien carinatum; seg- 

 mento 4lo maxime carinato; segrnento 3tio in angulo inferiore posteriore non 

 acuto. Antennæ superiores fere longitudineni dimidiam inferiorum æqvantes; articulo 

 pedunculi Inio paulo breviore qvam 2do. Antennæ inferiores longitudinem ani- 

 malis æqvantes aut parum superantes; articulo pedunculi 3tio circiter ad finem ca- 

 pitis porrecto; articulo 4to et Sto longitudine fere æqvalibgs. Pedes 3tii et 4ti 

 paris ungve longiore qvara articulis duobus præcedentibus junctis. Pedes Sti et 6tr 

 paris articulo 4to non longo, longitudine articulo 2do et 3tio junctis ferme æqvali. 

 Pedes 7mi paris articulo Imo in margine inferiore rotundato et ad finem articuli 

 2di producto; articulo Sto ovali, longitudinem articuli 3tii et 4ti junctorum æqvanti. 

 Pedes saltatorii ultimi paris ramis prælongatis. 



Længden er 7""". 



Legemet er sammentrykt fra Siderne; Ryggen er rund paa den forreste Del 

 af Legemet, medens der paa Halens Led viser sig en meget smal Kjøl, især paa det 

 fjerde Led, hvor Midtlinien tillige ved en Indsynkning faar et pukkellignende Udseende; 

 det tredie Haleleds nedre, bagre Vinkel er ikke udtrukket. Sideplademe ere høie, med 

 fjærdannede Børster paa den nedre Rand og af den sædvanlige Form. Hovedet er 

 længere end de tvende første Legemsled tilsammen og er smalere mod den ydre Ende, 

 der er skråa afrundet. 



De øvre Følere udspringe fra Hovedets Ende, vende nedad og naa lidt læn- 

 gere frem end Skaftet paa de nedre Følere. Skaftets første Led er ikke dobbelt saa 

 langt som tykt og er smalest ved Roden; det andet er noget længere, men meget sma- 

 lere; det tredie er omtrent af det foregaaende Leds halve Længde. Svøben er omtrent 

 dobbelt saa lang som Skaftet og dannes hos Hannen af 20, hos Hunnen af 7 Led. 



De nedre Følere ere saa lange som Legemet eller lidt længere, hos Hannen 

 længere end hos Hunnen; det tredie Led naar frem knap til Hovedets Ende; det 

 meget forlængede ijeråe og femte Led ere omtrent lige lange. Svøben, der er mere 



