647 



CHELURA TEREBRANS, Philippi, 1839. 

 Chelura terebrans, Philippi, Arch. f. Naturgesch. 1839. V. p. 120. pl. III. fig, 5. 



— — Allmkn, Ann. Nat. Hist. 1859. XIX. p. 361. pl. XIHrXIY. 



— — White, Cat. Brit. Crust. 1850. p. 56. Hist; Brit. Crust. 1857. p. 202. 



pl. XI. fig. 2. 



— — Gosse, Mar. Zool. 1855. I. p. 138. fig. 250. 



— — Spence Bate, Brit. Assoc. Rep. 1855. p. 59. Ann. Nat. Hist. 1857. 



2. ser. XIX. p. 149. Catal. Amphip. Crust. Brit. Mus. 1862. 

 p. 285. pl. XLVni. fig. 1. 



— — Spence Bate and Westwood, Brit. sessile-eyed Crust. 1863. p. 503. 



— — Heller, Beitr. z. nåh. Kenntn. d. Amphip. d. adriat. Meeres 1866. p. 52. 



— — A. Boeck, Crust. amphip. bor. et aret. 1870. p. 173. 

 Nemeries nesceoides, (Leach) White, Cat. Crust. Brit. Mus. 1847. p. 90. 



x\ntennæ inferiores flagello ovali, eliptico; segmentis flagelli coalitis. Pedes 

 Imi paris manu longiore, 2di paris breviore qvam carpo. Pedes saltatorii Imi pa- 

 ris pedunculo perdilatato et crenulato. Pedes saltatorii ultimi paris ramo apud ma- 

 rem majore qyam apud feminani, elongato, ovato. Appendix caudalis in apice 

 paulo producta. 



Længden er 4,5"'". 



Legemet er meget nedtrykt; Ryggen er bred, rund; de bagre Legemsled og 

 de tvende første Haleled ere paa sin bagre Rand forsynede med en Række fine Torne ; 

 det tredie Haleled er af en eiendommelig Form, det er meget bredere end de fore- 

 gaaende og bøiet paa den bagre Rand; fra Rygsidens Midte udgaar der bagtil en stærk 

 og bøiet Torn, som er større hos'Hannen end hos Hunnen, og til Siderne af denne 

 danner Leddet tvende bredere, men kortere Fremragninger; de tre sidste Haleled ere 

 sammensmeltede til en bred Plade, der bærer de tre bagre Halefødder. Sidepladerne 

 ere smaa, kantede. Hovedet er meget bredt, afrundet og nedbøiet fortil. Øinene 

 ere runde. 



De øvre Følere ere kortere end Skaftet paa de nedre. Skaftets Led aftage 

 efter hverandre i Længde og Tykkelse, saa at det tredie kun er lidt længere end tykt. 

 Svøben, der er kortere end Skaftet, dannes af 6 Led. Bisvøben er meget liden, tynd. 



De nedre Føleres første Skaftled er tykt; det andet udsender en kort Lugte- 

 knude; det tredie er noget længere end bredt; det fjerde og femte ere omtrent lige 

 lange og, især det sidste, paa begge Rande besatte med lange, stærke Børster. Alle 

 Svøbens Led ere sammenvoxede til en stor, bred, concav Plade, der paa begge Rande 

 har tætte Børsteknipper. 



Overlæben er afrundet paa Spidsen og besat med Børster. 



Kindbakkerne ere stærke, i Spidsen indskaarne i faa Tænder; den indre Bi- 

 gren er liden; Tornerækken dannes af fire krumme, stærke Torne og af 5—6 fjærdan- 



