629 



Springfødderne ere af den samme Bygning som hos C. grossipes, men Gre- 

 nene ere noget smalere. 



Halevedhænget er ligt det hos den foregaaende Art. 



Jeg har fundet den ved Skraaven paa 6—20 Favne; den findes forøvrigt langs 

 Kysten og ned til Bohuslen. Af Norman er den tåget ved Shetland; efter Heller findes 

 den i Adriaterhavet og er ifølge Costa hyppig ved Fussaro. 



COROPHIUM AFFINE, Bruzelius, 1859. 



(Pl. XXVIII, fig 7.) 



Corophium affine, Bruzelius, Skand. Amphip. Gamm. 1859. p. 16. 



— — Spence Bate, Catal. Amphip. Crust. Brit. Mus. 1862. p. 283. 



— — A. Boeck, Crust. amphip. bor. et aret. 1870. p. 176. 



Caput rostrum frontali destitutum. Angulus lateralis capitis parum modo 

 productus et acuminatus. Antennæ brevlores et angustiores qvam apud spedes 

 præcedentes. Antennæ inferiores articulo pedunculi 5to spina destituto. Pedes Imi 

 paris ungve longitudinem aciei manus superanti; carpo multo longiore qvam manu. 

 Pedes 2di paris ungve prope apicem marginis posterioris dente uno armato. Pedes 

 3lii et 4ti paris ungve multo longiore qvam articulis duobus posterioribus junctis. 

 Pedes 5ti et 6ti paris angulo inferiore anteriore articuli 3tii parum modo producto; 

 articulo 4to non spinoso. Pedes 7mi paris articulo 3tio el 4to longitudine ferme 

 æqvalibus. Pedes saltatorii ultimi paris ramo elongato, cylindrico. Segmentum 

 postabdominis 4tum, 5tum et 6tum non coalita. 



Længden er omtrent 4°"°. 



Legemets Bygning er meget lig den hos den foregaaende Art; de tre sidste 

 Haleled ere dog ikke sammensmeltede. Hovedets forreste Rand er kun bøiet og dan- 

 ner ikke noget Pandehorn; dets Sidevinkler ere udtrukne og tilspidsede. 



De øvre Føleres første Skaftled er tykkere ved Roden og bliver meget 

 smalere mod Enden, samt er paa den indre Side væbnet med flere Torne; det andet 

 er lidt kortere, men meget smalere; det tredie er ubetydelig længere end Svøbens 

 første Led. Svøben dannes hos Hunnen af 8 Led. 



De nedre Følere naa til det første Haleled; de ere ikke betydelig tykkere 

 og stærkere end de øvre, men stærkere og længere hos Hannen end hos Hunnen. 

 Hos hin er det fjerde Led det længste og har paa den ydre Ende af den undre Side 

 tvende Tænder; det femte har paa den indre Side en stærkere Tand. Svøbens første 

 Led har en Knude paa den ydre Ende af den undre Side. 



Munddelene ligne dem hos den foregaaende Art, men Kjæbeføddernes ydre 



