698 



Phil. Journ. 1842), og C. hystrix, Spence Bate and Westwood, (Brit. sessile-eyed Crust. 

 1868. II. p. 63). 



Efter M. Sårs er den hyppig i Finmarken; ved Nordkap er den fundet af 

 R. Collett, og lindes forøvrigt langs den norske Vestkyst og ned til Bohuslen. Efter 

 Goes er den almindelig ved Spitsbergen, og ligeledes ved Grønland. Efter White er 

 den tåget i Baffinsbugten. 



CAPRELLA PUNCTATA, A. Boeck, 1870. 



(Pl. XXXII. fig. 11.) 



Caprella punciata, A. Boeck, Forh. ved de skand. Naturf. 8de Møde. 1860. p. 676. 



Crust. amphip. bor. et aret. 1870. p. 197. 



Corpus tuberculis et spinis permultis instructum maximis: in capite spina 

 gemina, in medio segmento truncl 2do luberculis duobus pervalidis, in margine an- 

 teriore et posteriore ejusdem segmenti binis minoribus. Antennæ superiores maris 

 dimidiam longitudinem animalis fere æqvantes; articulo pedunculi Imo paulo brevi- 

 ore qvam 2do, muUo longiore qvam 3tio; flagello arliculos pedunculi duos ultimos 

 junctos longitudine æqvanti. Antennæ inferiores ultra finem pedunculi antennarum 

 superiorum longe porrectæ. Pedes 2di paris segmento trunci 2do, apud marem 

 poslice, apud feminam antice, affixi; articulo Imo dimidiam longitudinem segmenti 

 trunci 2di fere æqvanti; manu ovata, luberculis permultis majoribus vel minoribus 

 instructa. Vesiculæ branchiales obovatæ- Pedes trium parium ultimorum manu ar- 

 ticulos duos præcedenles junctos longitudine fere æqvanti. 



Længden er 18""". 



Legemets Form er kun lidet afvigende hos begge Kjøn og overalt bedækket 

 med tildels høie Knuder, hvorved der fremkommer et eiendommeligt Udseende. Det 

 første Legemsled er kort og har tvende Knuder langs Rygsiden og Tværrader af saa- 

 danne langs Enderanden; det andet er omtrent tre Gange saa langt, tykkest paa Mid- 

 ten, hvor det andet Fodpar er fæstet hos Hannen, og paa Ryggens Midtlinie sees en 

 længere, tyk, afstumpet, i Spidsen spaltet Knude, samt tvende mindre foran og bag 

 denne, foruden en ved den forreste og bagre Rand ; paa Sideme findes flere større og 

 mindre Knuder i uregelmæssige Rækker; det tredie har, foruden flere smaa Knuder, 

 en større nær den forreste Rand, samt tvende mindre paa Sideme, endnu nærmere 

 denne Rand, og tillige en stor, spaltet Knude paa Midten af Rygsiden; det fjerde er 

 næsten af den samme Længde som det foregaaende Led og har en stor dobbelt Knude 

 paa den forreste Del af Ryggens Midtlinie> tvende større ved Siden af hinanden paa 

 Midten og en dobbelt Knude nær den bagre Rand, ligesom der ogsaa paa Sideme sees 

 flere smaa Knuder; det femte Led er noget kortere og er bredere paa det bagre Parti, 



