I n d I e d n i n g. 



1 1859 blev der af Universitetet foreslaaet følgende Opgave som Prisafhandling for de 

 Studerende: „De norske Amphipoder og deres Naturhistorie", hvilken Opgave blev 

 af mig besvaret og tildelt Prisen samme Aar. Imidlertid udkom Bruzelius's Arbeide 

 over Skandinaviens Amphipodn gammarina, trykt i Kongl. Vetenskaps-Akademiens Hand- 

 lingar 1859, som først udkom i det følgende Aar, hvilket i høi Grad maatte modificere 

 mit Arbeide, da Materialet væsentlig var kommet fra de samme Steder. Næsten det 

 samme Antal Arter vare beskrevne i begge, idet Bruzelius havde optaget 77 Arter, 

 og jeg 92, men hvorfra der gaar 7, henhørende til Hyperidernes og Caprellidernes 

 Familie, som laa udenfor hans Afhandlings Plan. 



De Arter, som vare optagne i hans Arbeide, og som jeg ikke havde fundet, vare: 

 Lætmatophilus tuberculatus, Callisoma 'Kroyeri, Gammarus Lovéni, Gammarus lævis, Par- 

 amphithoé tridenfata, Eriopis elongata, Leucothoé clypeata og norvegica, Pontoporeia affinis 

 og furcigera. 



Derimod havde jeg ogsaa et Antal Former, som han ikke kjendte, nemlig: 



Trischizostoma Raschii, Anonyxserratus,pingt!is,ohtusefrons,Bruzelii, Icnopus spi- 

 nicomis, Urothoé norvegica, Pontoporeia armata, Oedicerus norvegicus, Aceros obtusus, Am- 

 pelisca spitiipes, Stenothoé Danai, Eusirus longipes, Iduna fissicornis, Dexamine Thea, Am- 

 phithopsis glaber, longicaudata, Acanthosoma parasilica, Podoceropsis Sophia, Amphithoé 

 grandimana. Hela monstrosa. Desuden optog jeg de bekjendte Caprellidæ og Hyperidæ, 

 som han ikke havde medtaget. 



Jeg forelagde derfor ved Naturforskermødet i Kjøbenhavn 1860 mit Arbeide, 



hvoraf et Uddrag, væsentlig med korte Beskrivelser af de nye Former, blev optaget i 



Mødets trykte Forhandlinger. Da der ikke var Anledning for mig til at faa Afhand- 



lingen udgivet i sin Helhed, blev den indtil Videre henlagt. For 2 Aar siden blev 



der gjennem Hr. Overintendant, Kammerherre Holst givet mig af Hs. Maj. Kongen et 



Bidrag af 150 Spd. til Stikning af noglePlader, hvorhos Christiania Videnskabsselskab 



tilbød at lade Texten trykke. Jeg lod derfor strax stikke de 5 første Plader og optog 



paany Bearbeidelsen af Texten. Imidlertid fandt jeg, at Arbeidet ikke nu længere 



kunde udkomme i den Form, som det for 9 Aar tilbage havde, i Særdeleshed da en 



1 



