11 



mentær hos Leucothoé og Stenothoé: Fuldkommen mangler Palpeti hos Hyperia og be- 

 slægtede Former, der ere Yderpladerne vel bevægelige mod hinanden, men de indre 

 ere fuldstændig sammenvoxede og tjene kun til at fylde det ellers aabne trekantede 

 Rum mellem Kjæbefødderne og de følgende Munddele, naar Munden er lukket. 



T r u n c u s. 



Efter Hovedet følger 7 Led, som jeg tilsammen — i Lighed med Lilljeborg — 

 kalder Truncus, og ethvert af dem, fra Iste— 7de, Truncusled eller Legemsled, idet jeg 

 antager, at kun de tvende første i Overensstemmelse med, hvad der tindes hos Insec- 

 terne, maa regnes til Thorax, medens de 5 bagre maa henføres til Abdomen. Hvert 

 af disse Led dannes af en Ryg- og en Bugdel samt tvende mellem disse liggende Si- 

 <iedele, som kaldes Epimererne. 



Fra disse Sidedele udspringer i Almindelighed et Fodpar, som kun mangler 

 hos enkelte Caprellider, hos hvilke i Regelen tredie og Qerde Led ere fodløse. Under- 

 tiden smelter det første og andet Led sammen, som hos en Art Hyperia og Parathe- 

 misto, undertiden ogsaa de tvende sidste, som hos DuHchia. Hvert af Fodparrene 

 bestaar af 6 frie Led, hvoraf det yderste i Almindelighed er kloformigt, og som derfor 

 gjerne benævnes Kloen. Et syvende Led, som er det første, er ubevægeligt og sam- 

 mensmeltet med Epimererne og bærer Aande- og Æggeplader, forsaavidt saadanne 

 forekomme. Aandeplader tindes aldrig paa det første Fodpar, men kan være til- 

 stede paa alle de øvrige, dog oftest mangle de ogsaa paa det syvende, og hos Slægten 

 Caprella tindes de kun paa tredie og fjerde Legemsring. Aandepladerne ere hos de 

 yngste Individer sækformige, hvilken Form de ogsaa oftest har hos Slægten Caprella; 

 hos andre blive de flad trykte, skiveformige, hvilken Form man tinder i Regelen hos 

 de øvrige Amphipoder. De beståa saaledes af 2 Plader, der ligge tæt til hinanden, 

 og mellem disse er der et tæt Maskeværk, der forener dem, og mellem hvilket Blodet 

 cirkulerer. Langs Randen er der en større fri Gang mellem begge Plader, medens 

 Maskeværket er tættest i Midten. Øverst, nær deres Udspring, ser man mellem Pla- 

 ■derne en større Aabning, hvorfra Blodet fra Legemet strømmer ud, og denne er fra 

 Begyndelsen til den omtalte Gang i Randen. Blodet løber nu i større eller mindre 

 Buer, dels i Randgangen og dels i Maskeværket. og strømmer tilbage i Legemet gjen- 

 nem en Aabning, som ligger noget bagenfor Indstrømningsaabningen. 



Æggepladerne udspringe indenfor Aandepladerne, ogsaa paa det fastvoxte 

 Orundled, og tindes ikke paa de tvende første, men paa de fem bagre Fodpar, dog 

 undertiden blot paa det tredie og fjerde, som hos Slægten Caprella. I sin første Ud- 

 vikling vise de sig som smaa Blærer, der ofte kan sees, især meget tydelig hos Slæg- 

 terne Caprella og Ægina, hvor de ikke skjules af Sidepladerne eller Fodparrene, der hos 

 disse Slægter ikke ere udviklede paa disse Legemsled. De have her givet Anledning 

 iil, at nogle Forfattere have antaget dem for rudimentære Fodpar; saaledes er Ægina 



