71 



trykt fra Siderne, netop nedtrykt, meget bredt, og Sidepladerne staa nd til Siden : Pan- 

 dehomet mangler næsten aldeles, da dette ei er nødvendigt paa den bløde Bund; derfor 

 ere de tre bagie Fodpar heller ikke saa stærkt Hdvidede som hos de to ovenfor omtalte 

 Slægter; derimod er det sidste Par Springfødders (Irene meget brede og forsynede i 

 begge Rande med lange, Qærformede Børster. Undersøger man derimod Munddelene, 

 vise disse en meget stor indbyrdes Overensstemmelse og henvise til, at alle disse tre 

 Slægter leve af smaa Dyr, som det ikke er ganske let at sønderbide, om de end ikke 

 kunne gjøre nogeu videre Modstand , thi Kindbakkenies Fonn er stærk og kort, medens 

 de øvrige Munddele ere svage. Saaledes forholder det sig, foråt benytte endnu et andet 

 Fxempel, ogsaa indenfor Underfamilien i/jAmedma^'; de herhen hørende Slægter Vcrttun- 

 nus, Iphimedia, Odius og Lafystius ere meget forskjelligt udviklede i den ydre Legems- 

 form, især den sidste Slægt paa Grund af sin parasitiske Levemaade. Munddelene 

 hos dem alle vise dog en typisk Overensstemmelse, men dog ere de af en lidt afvigende 

 Bygning hos de forskjellige Slægter. Undersøger man Munddelenes Bygning hos en 

 større Række af Amphipoder, f. Ex. hos Divisionenie Hi/perina og Gammarina, saa ville 

 vi se, at de ere hyggede efter en meget forskjellig Typus. I den første Division tinder 

 man saaledes, at hos den typiske Slægt Ihjperia ere Kindbakkerne forsynede med en 

 meget bred Gribedel og fremstaaende Tyggeknude, medens de øvrige Munddele ere svage, 

 især Kjæbetøddenie,; de ere ufuldkommen hyggede uden Palpe og med sammenvoxede 

 indre Plader. Hos en anden Slægt blive Kindbakkenie svagere, ja næsten nidimentære, 

 men den samme Hovedforai, især i Kjæbeføddernes Dannelse, giver sig tilkjende. Der- 

 imod ere Kjæbefødderne hos Gamnmrida stærkt hyggede, forsynede med Palper og dette 

 er ogsaa Tilfældet med CaprelUdae, som vel i den ydre Form synes at afvige fra Gum- 

 marida, men som dog slutter sig nær til Corophidae og DuUchidue, især til den sidste, 

 som ogsaa danner et tydeligt Overgangsled mellem begge. 



Jeg opstillede derfor de nordiske Amphipoder i to Divisionei-, Hyperida og Gam- 

 marida, hvis Munddele vare af en saa forskjellig typisk Form. Hyperida delte jeg i to 

 Familier, Hyperidae og Tryphanidae, hvoraf den sidste kun bestod af een Slægt, da 

 jeg ikke kunde stille den til nogen af de før opstillede Familier, fordi Munddelenes 

 Bygning afveg fra den hos de bekjendte Former. Divisionen Gammarida delte jeg i 

 fem Familier: I. Prostomatae, der dannede en Overgang mellem Hyperidae og Or- 

 r.hesfidae, men hvis ^Iundredskal)er havde antaget en Form, som synes at tyde paa en 

 parasitisk Levemaade, II. Orchestidae, der hos mig havde det samme Omfang som hos 

 de senere Forfattere, ligesom III. Caprellidae, idet dog Dana's Familier Caprellidae og 

 Cyamidae bleve opfattede som Underfamilier under denne, oglV. Dulichidae. Hos disse to 

 sidstnævnte stemmede Mundredskabernes F'orni særdeles meget overens med dem hos Gam- 

 maridae, men Legemsringenes Antal reduceredes hos dem mere eller mindre, saaledes at 

 •ler hos Dulichidae forsvinder een Postabdomenring med sit Lemniepar og hos Caprel- 

 lidae Uere. Familien Gammaridae, der indhefattede de fleste Former, blev atter spaltet 

 i •2"2 Underfamilier, hvoraf Chelutinae og Corophitme af Dana, Spence Bate og Lilljeborg 



