96 



synes Dyret at henvises til en paiasitisk Levemaade, og rte afvige saa meget fra dem 

 hos de øvrige Gammarider, at det ikke kan staa i uogen anden Familie, men niaa danne 

 en egen. Ved de store Øine, der dække hele Hovedets Sider, og ved den brede Hale 

 med dens brede Springfødder faar Dyret et Udseende, der giver det Lighed med Hy- 

 perideme; jeg har derfor stillet denne Familie som den første i Rækken &{ Gammarina, 

 nærmest Hypcrina. 



(len. 1. TRISCHIZOSTOMA, Esmark & Boeck. 1860. 



Deriv. : Tpii? (tre), axi.S« (spaltet), ?TO[ia (Mund). *' 



Syn.: 1860. Trischisostoma. A. Boeck, Forh. ved de Skand. Naturf. 8de Møde 1860. 

 p. 637. 

 1870. Trischisostoma, A. Boeck, Ci-ust. amphip. bor. et aret. p. 10. 

 Typ.: Trischizostoma Baschii (Esmark), Boeck. 



Caput antice in rostrum frontale crassum, latinn, in apice rotiindatiini. pro- 

 ductum. 



Anlennæ inferiores arliculo 4to longitudinem 5ti snperanti. 



Pedes Imi paris manu permagna, inflata, ovala; ungve non in angulo in- 

 feriore anleriore, ut solito, sed in angulo inferiore posleriore inarticiilato, anfice verso. 



Pedes 4li paris arliculo 3lio valde dilatato et latiore qvam pedum 8tii paris. 



Epimerum Imum parvum. 



Epimerum 2dum deorsum valde dilatatum, Imum partim tegens. 



Oculi permagni. 



Appendix oaudalis lata. 



Den eneste Slægt, som tilhører denne Familie, afviger meget ved det første 

 Øiekast fra alle de øvrige Former. Mundrøret er nemlig saa eiendommeligt fremstaaende 

 og henviser tydelig til, at Dyret maa nyde sin Føde paa en ganske anden Maade end 

 andre Amphipodeformer. Efter Professor Rasch, hvem de tre Exemplarer i Universite- 

 tets Samling skyldes, fangedes de ved, at man i Skraben nedsænkede paa store Dybder 

 en nylig skudt og flaaet Fugl, paa hvis Legeme de holdt sig fast og sugede Blod. Se- 

 nere har jeg faaet denfraThrondhjemsfjorden, hvor den var tåget parasitisk paa en Hai. 



Jeg har allerede under Familiens Karakter nærmere omtalt Munddelenes eien- 

 dommelige Bygning og fremhævet, hvorledes den med sine store Øine, der dække den 

 hele Sideflade af Hovedet, og ved sin brede Hale med de brede og korte Springfødder 

 faar Lighed med Hyperiderne. Fra disse skiller denne Slægt sig dog ved, at Hovedet 

 fortn gaar frem i et stort, bredt Pandehorn, der oventil dækker de øvre Følere. Disse, 

 saavelsom de nedre, ere vel udviklede og ligne dem hos Lysianassiderne derved, at 

 Skaftet paa de øvre Følere er meget tykt og deres Svøbes første Led ere sammenvoxede 

 til et meget langt Led. samt ved at de have en Bisvøbe. Som hos Slægten Opifi. Nor- 



