213 



flere af dem, som han stiller til denne Underfamilie, have intet saadant langt Pande- 

 horn, der er mere udviklet end sædvanlig. Lilljeborg anfører i sin Karakter for denne 

 Underfamilie, som han kakler Fhoxina, at de øvre Følere have en Bisvøhe, og at Ho- 

 vedet fortil er mere eller mindre udtrukket, saa at det dækker Grunddelen af de øvre 

 Følere. Derfor udsondrer han en stor Del af Spence Bate's Slægter og beholder kun 

 Slægterne Phoxus og Urothoii. Jeg optog i 1870 kun ISlægterne Phoxus, Sulcator og 

 Urothoii af de ældre bekjendte og tilføiede en ny, Harpina. Maaske vil Lcpidactylis 

 høre herhen, men jeg kan ikke afgjøre noget desangaaende, da Formen er mig ubekjeudt. 

 De øvrige Slægter maa udelades, da de paa Grund af sine Munddeles Bygning ikke 

 kunne staa i samme Underfamilie som Phoxus. De Slægter, som jeg har henført hertil, 

 vise en forskjellig Bygning med Hensyn til Kroppens Ydre, eftefsom de — ligesoni 

 Phoxus — ere bestemte til at rode i sandblandet Leer, eller — som Sulcator — -til at 

 grave i Sand, eller — som Urothoii — til at rode i Dynd. Fødderne og Legemet faa 

 saaledes en forskjellig Form. men den fælles Typus er dog umiskjendelig udpræget. 



Gen. L PHOXUS, Krøyer, 1842. 



Deriv. : *l>ofoc (med spidst Hoved). 



Syu.: 1842. Phoxus, Krøyer, Naturh. Tidsskr. L R. IV. 1842. p. 150. 



1853. Urothoe (pars), Dana, U. S. Explor. Exped. Crust. p. 913. 



1860. Phoxus, A. Boeck, Forhandl, ved de Skand. Naturforskeres 8de Møde. 1860. 

 p. 449. 



1862. — Spence Bate, Catal. Amphip. Crust. Brit. Mus. p. 97. 



1863. — Spence Bate and Westwood, Brit. sessile-eyed Crust. I. p. 139. 

 1870. — A. Boeck, Crust. amphip. bor. et aret. p. 54. 



Typ. : Phoxus Holbolli, Krøyer. 



Maxillæ Imi paris palpo larticulato. 



Pedes maxillares palpo angusto, laminis parvis. 



Pedes Sti paris articnlo Imo postice dilatato. 



Corpus compressum, altum; capite in rostrum latiiin, apicem versus acumi- 

 natum ant curvalum, produclo. 



Pedes saltatorii ultimi paris ramo interiore apud marem longiludinem ex- 

 lerioris æqvanti, apud feminam multo breviore. 



Krøyer opstillede denne Slægt i 1842 og fremhævede især som Karakter, at 

 Hovedet er saa forlænget, at begge Følernes Skafter ere tykke, at de øvre Følere 

 ere forsynede med en særdeles lang Bisvøbe, og at Halevedhænget er dobbelt. Han an- 

 fører endvidere, at det tredie og fjerde Fodpar skulle være næsten gribende, idet det 

 tredie Led er uddannet til en Haand, men dette er ikke mere Tilfældet hos denne end 

 hos andre Amphipodeslægter. Krøyer fremhæver endvidere i 1859 den Eiendommelig- 



