262 



De øvre Følere ere omtrent saa lange som Hovedet og Legemets tvende 

 første Led tilsammen; Skaftets første Led naar længere frem end Pandehornet; det andet 

 Led er noget kortere og smalere; det tredie er baade meget kortere og smalere end 

 det andet. Svøben, der bestaar af 8 Led, er kortere end Skaftet. 



De nedre Følere ere længere end de øvre; Skaftets tredie Led er meget tykt; 

 det §erde er noget længere og smalere, hvilket ogsaa er Tilfældet med det femte Led. 

 Svøben, der bestaar af 9 Led, er meget kortere end Skaftet. 



Kindbakkernes andet og tredie Palpeled ere omtrent lige lange. 



Det første Kjæbepars Palpe er meget smal. 



Det første Fodpar er kort, menstærkt; det fjerde Led ermegetkort. og dets 

 nedre bagre Hjørne forlænger sig til et smalt Fremspring, der ikke naar saa langt frem 

 som der, hvor Kloens Spids møder; det femte Led er ovalt. 



Det andet Fodpar er større end det første; det fjerde Leds nedre bagre 

 Vinkel forlænger sig til over Halvdelen af det femte Leds nedre Rand eller til det Sted, 

 hvor Kloens Spids møder; det femte Led erforlænget, ægformigt og tilspidser sig stærkt 

 mod Enden; Kloen er næsten ret og meget kortere end Haanden. 



De tvende følgende Fodpar ere meget brede og paa den bagre Rand for- 

 synede med lange Børsteknipper ; det femte Led er længere end det fjerde; Kloen er 

 bred og noget kortere end det sidste Led. 



Det femte og sjette Fodpar, som ogsaa ere meget brede, have en stærk 

 Klo, der er lige saa lang som det femte Led. 



Det syvende Fodpars første Led er omtrent saa bredt som langt; det tredie 

 Led er længere end det første; det ^erde og femte ere lige saa lange, men smalere end 

 det tredie. Kloen er meget tyk, kortere end det femte Led og forsynet med Tome. 



Det første Par Spring fø dder naar langt tilbage. Grenene paa det tredie 

 Par, der indbyrdes ere lige lange, ere længere end deres Skaft. 



Halevedhænget er næsten firkantet, noget længere end bredt og med enkelte 

 Tome i den bagre Rand. 



Af denne Art fandtes enkelte Exemplarer fra Grønland i Kjøbenhavns Museum, og 

 et fandtes blandt de Samlinger, som C. Boeck medbragte enten fra Finmarken eller fra 

 Spitsbergen, formodentlig fra det førstnævnte Sted. 



Gen. n. ACANTHOSTEPHEIA, A. Boeck, 1870. 



Deriv. : axavS^oaxetpv)? (omgivet af Tome.) 



Syn.: 1870. Acanthostepheia, A. Boeck, Crust. amphip. bor. et aret. p. 83. 



Typ.: Amphithonotus Malmgreni, Goés. 



Pedes maxillares lamina externa pnrvula, non ad medium articulum palpi 

 2dum porrecta; lamina interna etiam parvula. 



Antennæ prælongatæ. tenues; superiores inferioribus paulo breviores. 



