12 



Phasma (Æ. longispina Krøyer) henregnet til Slægten Protella, idet de ikke udviklede Æg- 

 geplader have været anseede for at være rudimentære Fødder. Deres videre Udvikling 

 foregaar saaledes, at de forlænge sig og deres forreste og bagre Væg lægge sig til 

 hinauden, endelig voxe de videre frem, deres Kanter erholde lange Børster, og idet 

 de krumme sig mod hinanden fra begge Sider, danne de en fast tilsluttet Rugepose. 

 Disse Plader ere hos nogle Former meget brede, som hos Atylinæ, medens de hos 

 Andre, Lysianassinæ, Corophince o. s. v. ere smale. 



De tvende første Fodpars første Led er i Almindelighed langt, det andet og 

 tredie oftest kort, det fjerde er i Regelen stærkere udviklet, og naar det femte er 

 uddannet til en Gribehaand, kaldes den Carpus. Bliver Carpus forkortet, forlænger 

 dets bagre, nedre Hjørne sig i en større eller mindre, i Enden som oftest afrundet 

 Del, som jeg kalder Hælen, Calx. Det femte Led kau enten være lidet, smalt, eller 

 ogsaa meget stort, bredt, opblæst, og Neglen kan da være udviklet til at slaa sig op 

 mod den bagre eller nedre Rand af det femte Led, som da gjerne er tilskjærpet, væb- 

 net med Tænder eller Tome; Leddet kaldes daHaanden {manus), og den tilskjærpede 

 Rand, hvorimod Neglen lægger sig, kalder jeg Griberanden, Acies. Undertiden for- 

 længer det nedre, bagre Hjørne sig til en Tommel, hvorimod Kloen kan slaa sig ind, 

 og Haauden kaldes da saxdannet, Chela. Naar Tommelen ikke er udviklet, siges Haan- 

 den at være subchelat. Kloen mangler sjelden, saaledes som paa det andet Fodpar 

 hos Batyporeia. Undertiden er Neglen overmaade bred, og da ikke kloformig, som 

 hos Pardalisca cuspidata; den er ogsaa undertiden ikke uddannet til at slaaes ind mod 

 Haanden, og da er denne ikke gribende. 



De tvende følgende Fodpar have den samme Retning, som de foregaaende, 

 medens de tre bagre vende den modsatte Vei af hine. Hos disse er i Rege- 

 len det første stærkt pladeformigt udvidet, og dette sker væsentlig i den Hensigt at 

 dække Gjællerne, som findes paa den indre Side, og som her ikke dækkes af de 

 smaa Sideplader. Dette kan indsees deraf, at hos de Former, hos hvilke den Qerde 

 Sideplade udvider sig meget bagud, og dækker de første Led af disse Fodpar, ere 

 disse ikke meget udvidede, ja ofte fuldkommen liniære, som hos enkelte Arter af Slæg- 

 ten Metopa. Hos flere Former, som leve i Rør, og som ikke forlade dette, ere disse 

 Fodpars første Led, uagtet Sidepladerne ere saa smaa, dog ikke udvidet, da Dyret 

 ikke behøver nogen Dækning af Aandepladerne paa Grund af sin beskjærmende Bo- 

 lig, f. Ex. hos Hela, medens hos Slægten Ampelisca, som ogsaa bor i Rør, men ofte 

 forlader dette, ere de tre bagre Fodpars første Led meget bredt. Hos Caprella, hvor 

 ingen Aandeplader findes paa disse Fodpar, er ogsaa deres første Led smalt. Deres 

 andet Led er i Almindelighed kort, medens det tredie er meget længere, det fjerde 

 atter kortere og det femte er noget længere end det fjerde. Dog findes heri forskjel- 

 lige Afvigelser; sjelden er det femte Led uddannet til en Haand, idet dets nedre, for- 

 reste Kant er udviklet til en Griberand, hvormed Neglen kan slaaes op, f. Ex. hos 

 Slægterne Icæa, Sunamphilhoé, og især hos Caprella. 



