95 



sidste Le<l med tilhørende Fodpar, saaledes at der her kun lindes to Par Springfødder. 

 Gjennem denne sidste Famihe dannes Overgangen til den 3die Division, (Japrdlidae. 



Familia I. 



PROSTOMATAE, A.Boeck, 1860. 



Syn.: 1860. Fro stomatat; , A. Boeck, Forhand, ved de Skand. Naturf. 8de Møde 1860. 

 p. 637. 

 1865. Trischisostomatinae, Lilljeborg, Ou the Lysianassa niagellanica. p. 17. 

 1870. Frontomatae, A. Boeck, Crust. ainphip. bor. et aret. p. 10. 



Instrumenta cibaria valde prominentia et conjuncla processiim 3 fissum. tu- 

 biformem formantia. 



Labiuni superius prælongalum, angustuni. 



Mandibulæ slyliformes, acutæ, palpis longis Iriarticulatis instrucla-. 



Maxillæ angustæ, elongatæ, in apice acuminatæ. 



Pedes maxillares laminis interioribus angustis, exterioribus brevibus et lati- 

 oribus: articulo palpi 4to longo, non ungviformi. 



Corpus conipressum, lalum: epimeris latis. 



Antennæ superiores breves, flagellis accessoriis instructæ. 



Pedes Inii paris mann pervalida subcheliformi. 



Pedes 2di paris elongali, angusti; manu subcheliformi, parva. 



Pedes saltatorii biramei; ramis latis. 



Appendix caudalis parvula. 



I 1860 dannede jeg (Forhandl, ved de skand. Naturt'. 8de Møde, p. 647) denne 

 Familie, da jeg fandt, at den eneste Slægt, Trischuostonui, afviger ved sine Munddeles 

 Bygning saa meget og saa karakteristisk fra alle andre Slægter, at den ikke kan komme 

 ind i nogen af de hidtil opstillede B'amilier, og dog paa samme Tid viser Overensstemmelse 

 med Hyperidae, Orchrsfidar og Lysianns.tinac. Lilljeborg optog den som en Underfa- 

 milie Trischizostomatina og satte den efter Phoxina, hvorfra den skulde skille sig ved 

 sin rørformede Mund; jeg tror dog fremdeles, at den ikke bør staa indenfor Familien 

 Gamma) idae, men danne en egen Familie, sideordnet med denne. Det, som i Særde- 

 leshed er karakteristisk ved Munddelene, er den meget forlængede Overlæbe, der dan- 

 ner ligesoni Halvdelen af et Rør, hvortil Kjæbefødderne slutte sig, idet de ere forlæn- 

 gede og deres indre Plader ere ligesaa lange, som de ydre. Herved dannes et frem- 

 staaende, tilsyneladende treklappet Rør, indenfor hvilket Kindbakker og Kjæber ligge 

 skjulte. Mod Roden gabe dog Sidesprækkerne saa meget, at Kindbakkernes stærke 

 Palpe kommer frem. Denne sidste tilligemed Kjæbeføddernes Palpe omgiver saaledes 

 paa begge Sider det i Midten liggende Mundrør. Ved Bygningen af disse Munddele 



