125 



^: Snuden noget (hos $ tydeligt) længere end Hoved 

 -r Pronotum. Følehornene indleddede saa langt (hos $ 

 c. dobbelt saa langt) fra Spidsen af Snuden, som denne 

 er bred. 



Paa Poppel og Pil, meget almindelig. 



8. D. Dejeani Faust. Ligner den foregaaende stærkt, 

 men er gennemgaaende lidt større og lidt lysere farvet. 

 2. Svøbeled over halvt saa langt som 1., 3. og 4. rigeligt 

 saa lange som brede, 5.-7. c. kvadratiske; Skaftet længere, 

 tyndere og mod Spidsen svagere udvidet end hos den 

 foregaaende. Snuden ganske lidt længere, slankere og 

 stærkere krummet end hos den foregaaende. Længde 

 4—5,5 mm.. 



c^: Snuden lidt kortere end hos $. Følehornene ind- 

 leddede mere end saa langt (hos $ mere end dobbelt saa 

 langt) fra Spidsen af Snuden, som denne er bred. 



Denne Art har hidtil været sammenblandet herhjemme 

 med den foregaaende, og det er derfor næppe muligt at 

 udtale sig om dens Udbredelse med Sikkerhed. Geels 

 Skov, Luknam ved Holte, Lejre, Redsle; Odense, Hunde- 

 rup; Silkeborg, Vejle; i Sønderjylland ved Dravit. Paa 

 Bævreasp. 



9. D. s ål i cis Walton. Brunlig, med spættet Teg- 

 ning, Hoved og Snude oftest sorte. Følehornene for- 

 holdsvis korte. 1. Svøbeled knapt dobbelt saa langt som 

 bredt, 2. lidt længere end bredt, 3.-7. tværbrede. 1. Fod- 

 led lidt længere end bredt, 2. lidt eller næppe bredere 

 end langt. Snuden kraftig, svagt krummet, med uregel- 

 mæssige Længdekøle. Pronotum bredere end langt, med 

 ret svagt rundede Sider. Forbrystets Forrand simpel. 

 Længde 2—3 mm. 



d": Snuden næppe (hos $ rigeligt) saa lang som Hoved 



+ Pronotum. Følehornene indleddede lidt nærmere ved 



Snudens Spids. 



Paa Pilearter, sjælden. Silkeborg, Ry, Funder, Lin- 

 dum, Randers, Herning. 



