289 



ved Roden, temmelig stærkt og kort krummet bag Føle- 

 hornenes Indledning, men svagt krummet mod Spidsen. 



$: Snuden saa lang som Hoved + Pronotum, lidt 

 slankere, blankere og mere spredt punkteret, iøvrigt som 

 hos c?, omend lidt mere krummet mod Spidsen. 



Udbredt, men temmelig sjælden, hyppigst i de sydlige 

 Egne. Paa Alm. Kællingtand (Lotus corniculatus) og andre 

 Ærteblomstrede. 



13. Gruppe. 

 Vingedækkerne bagtil stærkt kugleformet ud- 

 videde og fortil omtrent retliniet tilspidsede. 



Oversigt over Arterne. 



1. Hovedets Punktur meget finere end Pronotums. 

 Panden utydeligt længderidset eller utydeligt 

 punkteret. Issen bagtil glat og blank. Midt- 

 furen paa Pronotum lang, naar til foran Midten 



44. striåtum. 

 Hovedets Punktur næsten lige saa grov som 

 Pronotums. Panden med tydelige Længde- 

 ridser eller sammenflydende grove Punkter. 

 Issen groft punkteret bagtil. Midtfuren paa 

 Pronotum kort eller mangler helt ... 45. immune. 



44. A. striåtum Kirby. (Fig. 141). Sort, mat, fint 

 graat behaaret, Følehornenes Rod undertiden lysere. Vinge- 

 dækkerne med meget svagt blaat Skær. Hovedet meget 

 bredere end langt. Øjnene hvælvede og temmelig frem- 

 springende. Pronotum lidt bredere end langt, fortil noget 

 indsnævret, tæt og temmelig groft punkteret. Vingedæk- 

 kernes Punktstriber brede og dybe, tæt og stærkt punk- 

 terede. Mellemrummene næsten smallere end Striberne, 

 hvælvede. Længde 3—3,5 mm. 



^: Snuden lidt kortere end Hoved + Pronotum, stærkt 

 krummet, noget mat mod Roden. 



9: Snuden omtrent saa lang som Hoved + Pronotum, 

 blank, lidt mindre stærkt krummet. 



Udbredt i Jylland, paa Gyvel (Sarothamnus vulgaris). 



Victor Hansen: Snudebiller. 19 



