10 



tæger, findes i Siden af Dækstykket indføjet et 

 Bistykke (Embolium). 



Membranen er sjælden ribbeløs; i Regelen er 

 den gennemtrukken af flere eller færre, enkelte 

 eller grenede eller endog netagtig forbundne Ribber, 

 der udgaar fra Grunden; undertiden dannes der af 

 Ribberne en halvrund Celle, Membrancellen (Fig. 

 1 Mc), ved Grunden af Membranen. 



Af de forskellige Benævnelser vedrørende Halv- 

 dækvingerne bør endnu fremhæves Membransøm- 

 men (sutura membranæ). Forbindelsen mellem 

 Membran og Dækstykke, samt Slutsømmen (sutura 

 clavi), Sammenvoksningslinien mellem Dækstykke 

 og Slutstykke. 



Fra denne almindelige Bygning af Halvdæk- 

 vingerne er der imidlertid adskillige Afvigelser, 

 saaledes f. Eks. hos Vandløberne (Gerris, Hydro- 

 metra etc), men særlig hos Masketægerne (Tingi- 

 diderne), hos hvilke sidste Halvdækvingerne er 

 mere eller mindre glasagtig gennemsigtige og net- 

 maskede og iøvrigt forsynede med 2 — 3 Ribber, 

 der forbindes saaledes, at der dannes et eller flere 

 langagtige Felter. 



Flyvevingerne (alæ) (Fig. 1 Vu) er altid hudede 

 eller hindeagtige og har 2 radiære Foldelinier eller 

 Foldelæg (Fig. ifl^ og ^3)5 ^^^ skelner mellem 

 Vingernes Forrand, Spids og den mere eller 

 mindre trebugtede Bagrand. Foldelinierne af- 

 grænser Foldefelterne. Ved Forranden af første 

 Foldefelt (Fig. 1 ff^) ligger Hovedribben (costa 

 primaria); derpaa følger Biribben eller Under- 



