140 



Maalestok. Naar de bevæger sig paa Jorden, er Krop- 

 pen paa Grund af de lange Ben oftest hævet op fra Grun- 

 den; staar de stille, ser man dem ofte (f. Eks. Neides) 

 vippe op og ned med Kroppen paa en ejendommelig 

 Maade, idet Benene tjener som en fjedrende, elastisk 

 Underbygning. De er udelukkende Plantesugere, opholder 

 sig paa tørre, navnlig sandede Lokaliteter og i Hedeegne 

 og træffes ogsaa mellem visne Plantedele af Græs, Lyng 

 osv. særlig paa solbeskinnede Skrænter, hvor de fleste af 

 dem kan findes i det allertidligste Foraar. 



Oversigt over Slægterne. 



1. Hovedet fortil, mellem Følehornene, forlænget i 



en smal, tornformet Spids 2. 



Hoved ikke tornformet forlænget fortil 3. 



2. 2. Følehornsled længere end det fortykkede yder- 



derste Led. Følehorn omtrent saa lange som 



Kroppen L N e i d e s. 



2. Følehornsled kortere end det fortykkede yder- 

 ste Led. Følehorn meget kortere end Kroppen 



2. Berytus. 



3. Yderste, fortykkede Følehornsled omtrent saa 



langt som 2. Led. Scutellums Spids knopfor- 



met ophøjet 3. Metatropis. 



Yderste, fortykkede Følehornsled meget kortere 

 end 2. Led. Scutellum i Midten med en slank, 

 bagudkrummet Torn 4. Metacånthus. 



1. Neides Latr. 



Overordentlig langstrakt, med stærkt forlængede 

 og meget fine Følehorn og Ben. Halvdækvingernes 

 Ribber ophøjede og tætliggende, næsten parallele. 

 Øjnene paa Grund af det bagud stærkt forlængede 

 Hoved (næsten som hos Hydrometra) langt fjer- 

 nede fra Forbryststykkets Forrand. Forbryststyk- 

 ket mere end dobbelt saa langt som bredt. Scu- 

 tellum meget lille, bagtil sylspidset-forlænget. Føle- 

 hornenes yderste Led tenformet, sort, med stilk- 

 formet Rod. Bugen med lys, smal Midtlinie. Mem- 

 bran nu og da afkortet. 



